532 Th. Saelan. Finlands botaniska litteratur. 



Wright, Magnus von. 

 1. Se: Bonsdorff, Evert Julius. N:o 2. 1853. 



Vara Skogar och deras inflytande. (Litterat.bl. 1857, s. 236 — 

 249.) Forstb. 



Vara Sadesslags fadernesland. Fri Ofversattning utur 

 Hermbstaedt's Archiv der Agricultur-Chemie. 4. B. s. 97 u. f. 

 (Underr. K. F. Hush. Sallsk. 2:dra Saml., N:o 2, 1823, s. 1 19 — 

 121.) Hist. 



Wagg, Karl. 

 1. Berattelse ofver skogsskotseln under ar 1900. (K. F. Hush. 

 Sallsk. Handl. 1900, Abo 1901, s. 182—193.) — S. 186 om vaxt- 

 sjukdomar. 



Kertomus metsanhoidosta vuodelta 1900. (K. S. Talouss. Toimit. 

 1900, Turku 1901, s. 184—196.) Vaxtsjukd. Forstb. 



Valjennyshakkauksista. (S. Metsanh. lehti III, 1890, 

 s. 52—53.) Forstb. 



Vaxtaska som surrogat for koksalt. (Naturen 1893, s. 71.) — 

 Om forsok att vattna bonor med en losning af natriumklorid. 

 Hortik. 



V a x t e r, f rusna och forfrusna. Enligt ett f oredrag, hallet infor 

 Sallskapet Hortikulturens vanner i Goteborg 1893. (Tradgardsv. 

 II, 1894, s. 113—117.) D:o. 



Vaxter, jordens storsta. Enligt dr Bougon. (Naturen 1893, 

 s. 118—119.) Biol. 



Vaxter, kolossala. (Teknol. II, 1846, s. 382.) D:o. 



Vaxter lefvande, att konservera under sjoresor. (Ibid. IV, 1848, 

 s. 383—384.) Hortik. 



Vaxterna; kunna dessa som naringsmedel upptaga organiska 

 substanser och hvad afser man egentligen med akerjordens 

 godsling? (Ibid. I, 1845, s. 110—111.) Fysiol. 



Vaxterna, nitraterna i de lefvande. (Naturen 1894, s. 72.) 

 Vaxtkemi. 



Vaxternas antal i varlden. (Ibid. 1894, s. 96.) Varia. 



Vaxter, nya hvilkas tagor aro spinnbara (Urtica utilis och 

 tenacissima). (Tidn. f. Landtbr. o. Naring. 1849, s. 24.) Tekn. 

 bot. 



