Da Hellenius vid fyllda 70 ar lemnade sin professur (1816) 

 eftertraddes han af SahlberG (1818). Dennes studier hade 

 forst varit af ofvervagande botanisk art, men senare hade han 

 intresserats af entomologien, och 1817 begynte han utgifvandet 

 af den langa disputationsserie Insecta fennica hvilken kom att 

 utgora bans lefnads hufvudverk. Han var en rorhg och verk- 

 sam man. Som ung decent hade han atfoljt professor Johan Ga- 

 DOLIN, den beromda kemisten, till Sverige for att bitrada ho- 

 nom vid emottagandet af en mineral- och snacksamUng som 

 Akademien inkopt. Ar 1812 hade han planerat en fard till 

 sodra Ryssland for naturalhistoriska insamlingar; allt var i 

 ordning, men kriget med Frankrike kom hindrande emellan. 

 Foljande ar sandes han pa HelIvEnii forslag till S:t Petersburg 

 for att inleda relationer med tradgardarna och med samlare 

 darstades, hvilken resa for Tradgarden i Abo blef mycket gif- 

 vande. 



SahIvBERG var en intresserad och kunnig jordbrukare, hvil- 

 ken omstandighet af Konsistoriet raknades honom till fortjanst 

 vid uppgorandet af forslagsrummen till professuren. Hans for- 

 farenhet kom gifvetvis Botaniska tradgarden till godo, men bans 

 larareverksamhet fick haraf alldeles ingen pragel. Det framhaf- 

 vande af naturalhistorien pa ekonomiens bekostnad som redan 

 hos HellEnius tydUgt framtradde blef af Sahi^bERG belt ge- 

 nomfordt: han var professor i naturalhistoria och ekonomi, men 

 i denna titulatur hade ekonomien ingen betydelse mer, han var 

 faktiskt professor i naturalhistoria. Det skuUe forga tre fjar- 

 dedels sekel innan ekonomien ater skuUe gora sitt intrade vid 

 Hogskolan i form af vara dagars Agrikultur-ekonomiska sektion. 



Liksom Heli^Enius betraktade Sahlberg sasom en af sina 

 viktigaste uppgifter Museets forkofran. Han hade ett oppet 

 oga for anatomiens och fysiologiens betydelse inom natural- 

 historien, men studiet af dessa discipliner ansag han sig bora 

 lamna at framtiden: »Nu skall samlas med all kraft och sedan 

 ma man tanka pa den filosofiska delen af naturens kannedom» 

 skref han. I sadant syfte foreslog han 1819 att arligen en eller 

 heist tva unge man skulle pa museifondens bekostnad i ohka 

 delar af landet fa under sommarferierna verkstalla insamling 



