120 



okad lifaktighet pa alia omraden, man erinre sig Januariutskot- 

 tet och forberedelserna till den forsta standslandtdagen, men 

 inga betraktelser om tidsandan eller om utvecklingens allmanna 

 gang kan forringa den betydelse Nylanders personlighet ut- 

 ofvade i den krets dar ban verkade, lat vara att man betraktar 

 honom som ett redskap i den allmanna utvecklingens tjanst. 

 Genom sina mangsidiga insikter, forkofrade eller vunna i en 

 af den vetenskapliga forskningens centralhardar, genom sin 

 malmedvetenhet, sin stora arbetsformaga och sin jarnharda 

 energi satte ban lif i Sallskapet och fart i sina elever. De publi- 

 kationer som utgafvos, de exkursioner som ban planlade och 

 som blefvo utforda, det museiarbete som verkstalldes ofver- 

 traffade vida allt det som tidigare presterats. Det var ju icke 

 ban ensam som gjorde allt. Arbetet med Herbarium Musei 

 Fennici t. ex., hvilket verk i sa hog grad verkade hfvande pa 

 den botaniska undersokningen af landet, var till betydlig del 

 utfordt af bans medhjalpare S^lan, men att det blef afslutadt 

 och genomarbetadt och att det kom ut var nog NylanderS 

 fortjanst. Men det mesta af det som gjordes inom Sallskapet 

 var dock bans vark. Han agde denna icke allom gifna formaga 

 att fora ett arbete till slut utan att lata sig af andra uppgifter 

 distraheras, — en formaga som tyvarr icke rackte till for bans 

 stora Synopsis Lichenum. Och bans foredome sporrade ele- 

 verna till en verksamhet, hvari de standigt kunde rakna pa bans 



hjalp. 



Sallskapets moten fingo okadt intresse genom bans foredrag 

 och meddelanden. Sadana hade forut, oaktadt alia uppmaningar 

 dartill, endast undantagsvis forekommit och inskrankt sig 

 till att de redogorelser, hvilka af utsanda exkurrenter inlamnats, 

 bhfvit i utdrag eller till sina allmanna delar upplasta. Proto- 

 kollen for 1862 — 63 namna att Nylander boll foredrag om 

 aleuronkornen och de nyaste undersokningarna rorande dem, 

 om Quercus-arternsiS geografiska utbredning enligt De Can- 

 DOLI.E, om svamparnas betydelse sasom fodoamne och om od- 

 lingen af champignoner i Frankrike, i anslutning hvartill ban 

 forordade dess inforande afven i Finland; han redogjorde for 

 Isoetes-aiteinsiS systematik, af hvilken han var mycket intres- 



