88 



ling! — Sakerhet for framtiden och litet sol ar det enda som behofves 

 for att Sallskapet kommer i flor. 



Samtidigt med detta bref aflat Nyi^andER ett annat till 

 grefve MannERHEim, da Kanslerssekreterare i S:t Petersburg, 

 med anhallan att denne matte anvanda sitt inflytande for att 

 hindra Sallskapets forjagande fran TJniversitetshuset. Han ut- 

 lade hvilken betydelse den faunistiska och floristiska lokalforsk- 

 ningen har for vetenskapen i allmanhet, darvid aberopande 

 som ett illustert exempel entomologen Wesmaei., hvilken vunnit 

 sin stora ryktbarhet som systematiker fornamhgast genom sina 

 arbeten om sitt hemlands, Belgiens hymenoptera. Han fram- 

 haller huru mycket Sallskapet i sjalfva verket redan utrattat 

 till kannedomen af den inhemska faunan och floran, och till- 

 bakavisar beskyllningen att Sallskapet endast lagger an pa att 

 samla pengar — man kan forsta att Sallskapets vagran att 

 understoda Nordmanns expedition tolkats pa detta satt. — 

 Hvad verkan denna skrifvelse hade ar icke kandt. Sannohkt 

 hade stormen da redan lugnat af, sa ingenting behofde tillgoras. 



Den lysande framgang Bonsdorff i taflan med Sallskapet 

 hade vunnit i och med skapandet af Universitetets finlandska 

 fagelsamhng sporrade honom till vidare verksamhet. Att an- 

 lagga en samhng af fagelagg vid sidan af de uppstoppade exem- 

 plaren tedde sig som en alldeles naturhg utveckhng: en sadan 

 samhng kom till stand. De entomologiska intressena fran ung- 

 domsaren gjorde sig ater gallande, och vid sidan af sin omfat- 

 tande och betydelsefuUa verksamhet som larare och forskare 

 inom Medicinska fakulteten fann Bonsdorff tid att samla och 

 studera diptera, en insektordning som varit ganska forsum- 

 mad hos oss. I Anatomiska museum inhystes salunda en Uni- 

 versitetets dipter samhng. Men icke nog harmed. Lusten att i 

 fri taflan skapa nya samhngar dref honom att, ehuru jamforel- 

 sevis frammande for botaniken, anlagga ett Universitetets fin- 

 landska herbarium. Han fann en kunnig och intresserad med- 

 hjalpare i Erik Viktor Nikeander. Denne, student 1850, med- 

 lem af Sallskapet 1851, fys.-matem. kandidat 1854, har af sina 

 samtida sldldrats sasom en synnerhgen begafvad person. Han 



