110 Odontites rubra. 



jag O. rubra som tillfallig harstades. »Someroisella kedolla Myllytallissa 

 lOydetty harvinaisenaj; Leiv. putk., jfr Leiv ; [Uleaborg] ^hautausmaan 

 luona V. 1904 2 kpl. (A. E. Mikkonen!)»: Huum. sat. p. 91, 



Li. Euphrasia Odontites Utsjoki: S. Castrea p. 60. I Hush. Sallsk. 

 Handl. p. 352 ar ett? bifogadt. Att nagot inisetag bar fdreligger, ar tyd- 

 ligt; sannolikt at^es Bartsckia alpina. 



I Schedae II p. 137, jfr Mela Kasv. V etc., anvandes for 0. rubra 

 uamnet * verna (Bell.) Dutn., en benamning, som dock ar vilseledande. 

 Numera betecknar Lindberg 0. rubra som en hosiform : Lindberg i bref 

 4, III, 1920. Har ma framh&Uas, att jag i Sat. Karkku under de senaste 

 20 a 25 area ej observerat 0. rubra i blom fore den 17 juli och detta pa 

 ett mycket soligt stalle; ofta har den annu i slutet af juli ej hunnit detta 

 stadium. 



Linkola betecknar Odontitis odontitis som en anthropochor af tredje 

 klassen: Link. Stud. p. 249, jfr 1. c. p. p. 249, 322, 326, 327 och 343; pa 

 sistnaranda sida uppraknas arten, om ock med?, bland anthropochorer, 

 som &ren 1600-1880 inkommic till trakten. 



Bland former npptages, fOrutom var. serotina, afven f, pumila Nordst. 

 Sat. [BjOrneborg som] ofta [forekommande pa] strandangar: Hayr. BjOrneb., 

 exemplar fran Indero! Samma form omnamnes fran Nyl. Borga Sondby 

 Langholmen »in litore maritimo graminosoi: Sael. herb. 1896. 



Med hvlta eller Ijasroda blommor fOreliggei 0. rubra fran Ab. Lojo 

 Kiviniemi och Sker vid SOLhem : Lindb. herb, under namn af var. pal- 

 lida Lange. — Nyl. Borga Jackarby : A. Neovius! — Sat. r Kyro Mali- 

 nala: Hjelt ! 



Odontites rubra var. serotina (Lam.) Reich. 



Auctore Lindberg per errorem apud nos est indicata. 



F. serotina >har i Fhiland insimlats i Kemi, Nystad, Aland, Pargas, 

 Lojo, Ing&, Kyrkslatt, Esbo, Helsingfors, Borg&, Virolahti, Valkjarvi, Kakki 

 [»S:t Johanniss], Nykyrka, Konnevits, Orimattila och Joensuus: Brenner i 

 (Prot. 5, XI, l'-98) Medd. XXV p. 17. dflr narmare upplynningar lamnas. 

 0. serotina Reich. «Eur. omn. exc. Scand. bor.»: Nyra. Consp. p. 550; 

 »exc. etiam Fenn. bjr. et med.»: Nym. Suppl. p. 238. I Mela Kasv. V 

 upptages f. serotina frSn Ab., Nyl.. Ik., Ta. och Kb. An vidare ffireligga 

 foljande uppg.: Ab »molemmat muodot verna (Bell.) ja serotina (Lam.) 

 loytyvats: Caj. Kasvist. — Nyl. Helsingfors (Hnlt): J. Hoffmann i Oe.-terr. 

 hot. Zeitschrift 1897 p. 187, jfr Bot. Not. 1897 p. 234 och Brenner i Medd. 

 XXV p. 16; Helsingfors (Borbas) under naran af 0. odontites (L): Bot. 

 Not. 1899 p. 80. — Ob. Kemi: Brenn. Obs. 



Gentemot dessa uppgifter star emellertid Lindbergs uttalande: 

 iSubsp. serotinae formae typicae apud nos non lectae sunt, formae inter- 

 mediae non rarae sunt*: Schedae II p. 137. Och senare formulerar Lind- 

 berg sin mening ora denna underarts utbredning p& fOljande sfttt: »0. 



