so Veronica spicata. 



Nylaadiam et Kareliam meridionalem, [i [villosa] in Muola [»Moh!a>] et 

 Valkjarvi ob9ervavi>: Wirz. Prodr. p. 11, jfr afven Rupr. Diatr. p. 30. Da 

 n&gon fallt pilitlig uppgift fran senara tid ej foreligger fran Ik., mS,3te 

 arteng forekomst darstadas tills vidare anses oaaker. — Al. V, spicata ar 

 synnerligen ojamnt ulbredd inom omradet: Palmgr. Stud. p. 425. D& ar- 

 ten 1. c. upprakoas frao mer an 40 tyndorter — de fa ofvan anforda 

 inga i detta antal — bar jag bar ofvan nOjt mig med att upptaga endast 

 s&dana speciallokaler, som kunna aga historiskt intresse. I H. M. F. 

 finnes enligt en 1916 gjord berakning 15 exemplar fran Al. — Ab. Om 

 forekomsten a Kuasto skri^ves: »Kuusi8to kui valla makinurmella labella 

 linnan raunioita runsaasti*: Pesol. — [Pojo] p: A. Nyl.; sannolikt oriktigt. 

 — Nyl. Var. hybrida Morakom [iMyrskylasta] labella Pakaan jokea eraan 

 kallion rinteelta 73,5 cm korkea . . . yksiloj; Hagf. p. 150. Utredoing buru- 

 vida arten anau kvarlefver pa den angifna fyndorten, vore onskvard. — 

 Om Wirz^na uppg. ae ofvan. — Ik. >iQ regione fioitima adest ex Rupr. 

 1. c.»: Fl. Kar. p. 188. Nylander synes bafva forbisett, att uppgiften i 

 ajalfva verket grundar aig pa Wirzens osakra auktoritet (ae ofvan). Ny- 

 kyrka: O. W. Siren i dupl.!, jfr Prot. 13, V, 1884. Enligt min mening 

 ar arten b&de i denni provins ocb i Sa. rent tillfallig. Det bor fram- 

 hallae, att V. lotigifolia i frOkatalojjer etc. uppraknaa bland arter, hvilka 

 odlaa aom honungavaxter; aannolikt ar detta afven fallet med F. spicata. 

 Att F. spicata latt later odla aig, framgar af Budd. muist. — Meinahausen 

 upptager F. spicata som forekotrmande »in den Sandgegenden dea Siid- 

 gebieta*: Meinsh. p. 2n4. — Sa. Sulkava Tiittala aker: C. Ph. Lindforas! 

 (f. orchidea), jfr Ale. IV. — Kon. Ett par af de exemplar, som Lindroth 

 ocb Cajander under namn af V. spicata in^amlat vid Sennoguba!, tillhOra 

 enligt Lindberga bestamning (af kr 1906} V. longifolia. Artens utbredning 

 i desaa trakter kan darfore annu icke anses vara till fuUo utredd. 



Om odlingen af V. spicata bar jag antecknat foljande: Sa. »S[avon]- 

 linna viljelty lyaeon kaavitarbassa jo 8 vuotta»: Budd, muist. — Sb. 

 >Kuopio Walkeinen, Lepolan kaavitarbassa, elanyt uaeita vuosia, byvin 

 viihtyuyt*; Budd. muist. Se afven ofvan. 



V. spicata med hvlta blommor ar sallsynt. A 1. Geta: Siiri Lein- 

 berg!, jfr Medd. XXXIX p. 195-19('); Eckero Signilskar: Lindb. berb ; 

 Geta Pantaarnaa Bar^ikar 1 ex : Link. comm. 



Af former upptages var. hybrida L. aom rr: Mela Kasv. Ill, jfr 

 afven Brenn. Flor., Mela Kasv. V etc. Exemplar foreligga frSn Al. 

 Saltvik [manne ej Hammarland?] Frebbeaby: Tengstr.! ; Fin-^trom Bergd: 

 Arrhenius & Kihlman! — Ab. Kuuato: K. A. Tigerstedt! — Nyl. se ofvan. 



Mera afvikande ar var. orchidea Orantz, hvaraf exemplar finnas 

 fran Ab. KuuatO >in colle arid©»: Liadberg!, jfr Mela Kasv. V. — Sa. 

 Sulkava Tiittala aker: C. Ph. LindforssI 



Till 4tpkillnad fr&n desaa former kallas hufvudformen i Mela Kasv. 

 Ill var. vulgaris Koch, Mela. 



