Acta yocietatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 51, N:o 1. 39 



Mela PL; Umba ad lat. bor. c. 66° 44' in graminosis subum- 

 brosis: Kihlman! 



PI. Finl. exs. N:o 914 Nyl. Kyrksliitt in graminosis locis 

 in pago Osterby leg. Edit Lindstrom. 



A 1. p: Bergstr., men fq: Bergstr. Beskr. och fqq: Bergr.; se afven 

 Palmgr. Stud. p. 427—428 och jfr 1. c. spec. tab. VII. — Nyl. Hogland 

 (H. M. F.): Brenn.; »ang ofvanfor Lapinlahti*: Brenn. p. 446 och folj.; 

 Suurkyla: Brenn. Till. p. 37. — Ob. Nedertornea Torp (C. R. Ehrstrom): 

 Moberg Klim. p. 43; Hougberg, som vistats pa namnda ort, eager eig 

 icke hafva sett arten i Ob.; Brenn. Obs., dar Mobergs uppgift anforea, 

 upptager, sannolikt pa grund af denna, F. cliamaedrys frSn Torne&. Upp- 

 giften Kemi Valraari (R. F. Hermansson): Moberg Klim. II p. 35 har tidi- 

 gare ej ansetts fullt tillforlitlig, men vinner bekraftelse genom senare, 

 fuUt sakra uppg. fran samma trakt. Zidback upptager V. chamaedrys pa 

 barlast bade frSn Toppila och Kemi: Zidb. 



Som ymuig angifves T. chamaedrys atminstone a£ Stenr. och Caj. 

 Kasvist (»+ runs.»); st cp — cp: Hayr. Bjorneb. och Borg Tiet. Fran Ab. 

 Vihti skrifves: sNiin runsaasti etta sen kukkimiaaikaan maa suurilla 

 aloilla on aivan sininea*: V. E. B, p. 203. 



Linkola betecknar V. chamaedrys som en af kulturen starkt gynnad 

 apophyt i Ladoga-trakten, men som anthropcchor af tredje klassen i 

 det iure af honom undersokta omradet: Link. Stud. p. 260 och 250, jfr 

 1. c. p. 332. 



Fran Sb. Nilsia Makikyla Pajujarvi Tuhkala omnamnes en nastan 

 hvitblommig form: Kyyhk. litt. 



F. laciniata Mela upptages i Mela Kasv. Ill och V, i den sistnamn- 

 da fran Ta. Afven f. incisa Froel. omnamnes i Mela Kasv. V, mojligen 

 som synonym till forutnamnda form. En vacker incisa fr&n Ny 1. Thusby 

 1899 (Zilliacus): Arrh. herb. 



Mer eller mindre monstrOsa bildningar omtalas Medd. XXXV p. 

 256 och Medd. XXXVIII p. 127. 



Veronica officinalis L. 



In australi et media Fenniae pai^te usque ad circa 63^ 

 30' frequenter provenit; ad 65^ 50' usque raro progreditur. 

 Dein etiam uno loco parum supra 67^ occurrit. 



Fq in Fennia usque ad 62° 30' (excepta forsitan Alandia) 

 inveniri plurimi auctores indicant, cfr Till., Till. Icon. 97 [mala], 

 Kalm, Hell. p. 2 et Prytz cont.; maxima pars Fenn.: Fries; Eur. 

 omn. exc. . . .: Nym. Consp. p. 545; exc. etiam Lapp. plur. 



