16 Linaria vulgaris. 



torde Linaria vulgaris ej sallan ursprungligen hafva varit odlad, ehuru 

 den numera afven dar upptrader fulU vitd. — Bl. a. uppgifvea fran Ab. 

 Pusula och Pyhajarvi, att arten forekommer: sRakennuksien laheisyy- 

 (lesgia, luultavasti istutuksista met8istyneena»: Weeks. — Fr&n Kl. ra. fl. 

 namnes ater: xJoskus esiintyy kasvi villiytyneena puutarhasta, useimmi- 

 ten kuitenkin tavallisten piennar- ja niittykasvien tapaan, Sortavalassa ja 

 Irapilahdella myds kalliokasvina*: Link. comm. — Fran S b. heter det: 

 ♦ Maaningalla monin paikoin, ikkunain alia, rikkaruohona puutarboilla ja 

 kuivaperaisilla paikoilla, pientarilla y. m. kartanoiden laheisyydesta. Luul- 

 tavasti samoin ainakin Kuopion pitajassa ja Etela-Nilsiassa*: Kyyhk. litt. 

 Se afven Sel. under Ab. och Borg Tiet. m. fl. under Ta. 



Linkola sager f. o. om L. vulgaris, att den i Ladogatrakten ar en 

 af kulturen starkt gynnad apophyt, i det inre af honom undersokta om- 

 rSdet ater en anthropochor, som nastan uteslutande forekommer pa stand- 

 orter, hvilka uppstatt genom kulturen : Link. Stud. p. 260 och 245, jfr 

 1. c. p. 303, dar arten betecknas som >kalkhold», 333, 334, 364 och 367. 



Om odlingen har jag endast antecknat: Synnerligen omtyckt i [Sa.] 

 Eantasalmi: Elfv. Ant. p. 41, jfr afven Grotenf. p. 201, dar Lvmria om- 

 namnes bland arter, som odlades pa 1850-talet. — Se vidare Link. Stud, 

 p. 81, dar den betecknas som »selten>. — Har kan tillaggas, att Hell 

 Strom uppraknar arten bland sadana, som inforts med tradgirdsjord : 

 Hellstr. p. 137. Se afven under S b. och O k. 



F. (lusus) pcloria L. forekommer ratt sallsynt bland hufvud- 

 formen. Icke sa ik uppgifter om formen foreligga, men n&gra af dem 

 tarfva kaneke bekraftelse. — A b. Abo Skansen pa 1870-talet: Arrh. — N y 1. 

 Pe/ona- former inlamnade fran Helsinge Degero [trol. af A. Luther] Medd. 

 XXIV p. 17. i>(Usein) esim. Helsingin iiuden hautausmaan hiekkapenke- 

 reiltaK K. E. K. i L. Y. 1909 p. 186. — Ka. Sakjarvi: V. Krohn!; »Vii- 

 purin vanhoilta valleilta . . . seka S-kannuksisia myos 6-, 7-, 8- jopa 9- 

 kannuksisia kukkia^: U. Kivisto i L. Y. 1913 p. 202. — Ik. >Joka syksy 

 Kakisalmessa hyvin viljalti . . . Enemmakseen . . . kaupungin puoleisella 

 Wuoksen rannalla ja »Vanhan linnan> pihalla»: V. Sundeberg i L. Y. 

 1898 p. 196; [Parkala: Flinck i dupl.!] — Sat. [Loimaa] Aittamaki (E. 

 Hollo): Saur.; »Luvia Leppakari, Korveukyla Suomalainen och Perankyla 

 Uusiseppa, flere ganger observerad, bade med 5 och 3 spcrrar (E. Her 

 monen): Hayr. Bjorneb. — Sa. [Euokolake] rr >in agro relicto pagi Utala»: 

 Hult! »F. hemipeloria t. j^eloria (harvat) merkitty oppilaiden herbarioista : 

 Savonlinna Olavinlinnan laheisyys, Waarasaari [ja] Paaskylahti, Saaminki 

 Heikinpohja, Lypsyniemi, Kallislahti, Vuohimaki [ja] Lamraassaari, Keri- 

 maki Kulennois [ja] Tuucansalmen luona, Eantasalmi Hiismaki, Sulkava 

 Kirkonkylao: Budd. muist., jfr redan Medd. XXTII p. 13; Juva: A. Vaa- 

 tanea i L. Y. 1898 p. 178; Saaminki Savonlinna Olavinlinna! [se Budd. 

 muist] och sPihlajanniemi lahella Ruununmakea ! : K. Enwald. — Kl. 

 jKurkijoella toiskesana kaksi S-kannuksista ja yhden 3-kannuk8inen» : V. 



