Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 51, N:ol. 265 



asken forekomma i Sa., hvilket dock icke ftr fallet. — Som afven KOppen 

 p. 578—579 framh&ller, drager Bode p. 44 nordgransen fOr l&ngt kt sOder. 



Bergs uppgift i Verbr. p. 127, att han sett aeken i (ietra Finland 

 norrom 62", afeer otvifvelaktigt odlade exemplar, jfr KOppen Verbr, I 

 p. 579; deteamraa torde vara fallet med en stor del uppg. i Moberg Klim. 

 p. 31-32 och Moberg Klira. II p. 22-23. 



Ak D& de i Atlas uppl. 1899 och 1910 fOrekommande uppgifterna 

 oni asken Sga historiskt intresse, bar jag trott det vara skal att bar 

 fullstandigt aterge dem. I fr&ga om uppgifter fr&n eenare tid daremot 

 hanvisas till Palmgr. Stud.; de f& darutofver fOreliggaude data inforas 

 naturligtvis. FOljande uttalandeu torde emellertid vara fOrtjanta af att bar 

 aftryckas: »tJber ganz Aland verbreitet . . ., oft in grossen Individuenzabl, 

 und bildet zuweilen kleine, fast reine Bestandex: Palmgr. Hipp. p. 41, jfr 

 Palmgr. Stud. p. 27 jamte not; Jomala Eepholm »suurin saarnilehto* 

 (Palmgren): Caj. dendr. p. 621, jfr Palmgr. Stud. p. 27 not och Suom. II 

 p. 12. Fotografi i Caj. dendr. p. 623. — Al, ocb Ab. Om artecs fdre- 

 komst i granstrakterna emellan dessa provinser skrifver Bergroth: Vaster 

 om Skiftet ar asken ymnig och allman i lundar ocb pa angsbackar. Det 

 samma ar forballandet afven i vastra delen af IniO, medan i den ostra 

 asken antraffats endast k Jumo i ett par exemplar. F>nligt utsago skall 

 den afven Annas k kyrklandet och Kolkko, men som uppgifterna om dess 

 och andra tradslags forekomst voro nSgot stridiga, torde icke mycket 

 afseende kunna fastas darvid. 1 Gustafs antraffades asken ymnigt a 

 Kattkuru afvensom [pa] tvanne sma bolmar sydvast om Vartsala-landet. 

 Tvftnne enstaka exemplar, hvaraf ett gammalt, skgoa nara Boda trask, ett 

 nara GodelsjO by. I Tofsala torde den icke finnas som vild. Planterad 

 daremot ser man den vid de fiesta byar i Tofsala, Gustafs och Inio: 

 Bergr. p. 17. — Ab. Om fOrekomsten i Lojo (och Karislojo) meddelas : 

 >Ehuru asken uppgafs vara vild pa Isosaari och Jalansaari, sag jag blott 

 pa ferstnamnde holme i Askola och Hermola byar nagra inhagnade och 

 planterade individer af detta tradslag; ej heller kunde nagon anvisa staliet, 

 bvarest de vildt vaxande exemplaren stode att finnas. Om det pa en 

 &ker ej langt ifran Karislojo kyrka vaxande stOrre asktrad blifvit plante- 

 radt, kan jag ej med sakerhet afgora. Enligt en uppgift af doktor [J. F.] 

 Elfving . . . skall asken afven forekomma vid Lonnbammar*: Sel. p. 126 not. 

 >Saarnia, jotka kasvavat useissa paikoin pitajaa [Lojo] ei taalla [Jalan- 

 saarella] havaittu*: Saarinen p. 326. — Isosaari Paavola : Ohrnb 1 ; jag 

 misstanker dock, att den ursprungligen varit odlad darstades. — Om 

 Hels. se i texten. — Lindberg skrifver: > Torde med sakerhet ej finnas 

 vild pk Stor-On. Gamla trad finnas vid Askola och Paavola vid g^rdar. 

 Lika litet finnes ask pa Karkali udde, som eljes hyser ak rik vegetation. 

 Pa Jalansaari [»Jalassaari»] Ekudden, bar jag aldrig sett nagon ask. Jag 

 har min villa pa denna udde och skuUe val stott pa nagon ask, om den 

 skulle vaxa dar. Omr&det ar litet och har jag otaliga gAnger trampat pk 



