266 Fraxinua excelsior. 



hvarje m*»: Lindb. comm. — Wecksells fullstandiga uppgift bar fOljande 

 lydelse: >Pyhajarve88a Nyhkelan Anttilan Ridarkorven vieressa sekamet- 

 sassa 6 korkeata puuta, joista paksuimmat miehen korkeudelta olivat 75, 

 102 ja 123 cm. Samalla paikalla runsaasti vesoja. Pusulassa Vaherma- 

 jarvesta laskevan joen varailla HyrkkOlan myllyn luona useampia kym- 

 menia puita»: Weeks. — >Todelli8ena metsapuuna sita ei kasva [Mietoieissa 

 ja Mynamaessfl], mutta alkuaan istutettuna loytyy sita useissa j)uistoi88a 

 alueen etelaosissa*: Caj. Kasvist. — Nyl. Redan Tuneld namnde om 

 aBken: [Nyland] »pa Oarne»: Tuneld p. 429. — Om forekomsten i Ekenas 

 skarg&rd lamnas foljande detaljupplysningar : Hasto Langholm ett trad pa 

 garden enligt uppg. ej planteradt, Skedo Bjorkskar ute i hafsbandet . . . 

 6 askar, alia krokiga och knOliga, men ej fdrtorkade, utan grOnska bra, 

 deras bojd 4,2 m (3 trad), 4,8 m och 5,4 m (2 trad) {kr 1897), enligt upp- 

 gift af allmogen bar bar tidigare funnits flere exx., Tofo . . . vid torpet i 

 sydost ett enligt uppgift vildt ex., Alglo . . . p§. Ostergirden ett storre 

 trad vildt, Espskar st cp ofver nastan hela On: Hayr. Detaljuppgifter 

 om traden pa Tvarminne lamnas i enqueten (se 8. 268) af S. Salmenlinna. 



— Om traden i Inga inga flere detaljuppg. i W. Brenn. enqu. Af dessa 

 ma endast anforae, att ban fun nit asken pa 5 stallen i skargarden cob 

 att det storsta tradet, som forekommer pa Orslandet vid Rovass, ar c: 

 2 m i omkrets. — [Kyrkslatt] bar ej blivit antraffad, men finnes mangen- 

 stades planterad och uppn^r da betydande storlek: Rosb. Kyrksl. p. 112. 



— iHuruvida vild ask antraffats i Esbo eller ej bar forf. sig icke be- 

 kant>: Klingst. Nyl. p. 316. — [Nurmijarvi] >Kerrotaan ennen kasvaneen 

 Vabaksilammin tienoilla, mutta on nyt bavinnyt*: Stenr. p. 13. — Om 

 forekomsten pk Hogland sages: »Yleisena piboissa molemmissa kylissa, 

 mutta villina tapasin sita ainoastaan kallion raossa Maabellinniemen seu 

 tuvilla>: Kurki p. 149. — Ka. Om forekomsten i Sippola &ter namnes : 

 »Puita on parikymmenta yksiloa, useimmat juurivesoina syntyneita. Pak- 

 summat puut (4—5 kpl) ovat 8—10 cm rinnan korkeudelta lapimitaten. 

 Punt eivat tietavasti kuki^ (V. Kujala): Link. comm. Detaljuppgifter 

 lamnas afven Valle lebt. p. 91, dar dessutom nagra osakra uppgifter an- 

 foras och belysas ; barom narmare i orginaluppsatsen. — Ik. Om askens 

 forekomst barstadee namnes: j>Mindre allman, endast i de sydligaste ocb 

 sydostligaste trakterna» [af Gamla Finland]: Knorring p. 26. Fr&n Valk- 

 jarvi Veikkolankyla Pabkinamaki sages sarskildt: »Hajallaan muutamia 

 yksiloita. Korkein noin 16 m korkea, 43 cm ympari mitaten riun. kork. . . . 

 ollut yleieempi ennen . . .»: V. Reijonen i enqueten. — [»In dem Nord- 

 gebiete [= den ryska sidan af Isthmus] . . . fehlt er in der Wildniss»: 

 Meinsb. p. 228-229.] 



Sat. Till Malmgrens, Hellenius' ocb Wirzens uppgifter fr&n Bj6rne- 

 borgs-trakten fogar Hayr6n annu foljande: Luvia kyrkog&rd, ett medel 

 stort exemplar, sannolikt planteradt (E. Hermonen): Hayr. Bjorneb. p. 245. 

 Numera ar jag bejd for antagandet, att afven de ofriga uppgifterna fr&n 



