270 Syringa vulgaris. 



Abo §LT 1728: Hogman, D. E. Trad till hackar . . ., Disp. Praes. P. Kalra, 

 Abo 1756, p. 7, jfr Lund^n Bidr. 48 och Ssel. Bot. litt. p. 189. — A£ 

 flere eamtida forf. framhalles, att syrenen odlas allmant dels i hela landet, 

 ak Brenn. Flor., Mela Kasv. Ill— V, Ale. Ill— V, Caj. dendr. p. 626 och 

 Elfv. Ant. p. 34 och 99, dels i vissa delar af landet: Rapol. p. 50 (>Ha- 

 meen etela-08i88a>), Link. Stud. p. 82 (Kl. etc.), Enw. (Sb. Leppavirta). 

 »E Persia allatus dicitur frutex, nunc in Europa fere omni ornamenti 

 gratia cultus et saepe etiam, exc. parte max. boreali, subspontaneus*: 

 Nym. Conep. p. 493. [Mig veterligen ej forvildad i Finland, se dock fOlj. 

 uppg.] >Y1. istutettu ja vanhoilla hyljetyilla asuntopaikoilla usein rehktina>: 

 Caj. Kasvist. (Ab. Mynamaki etc.). — Gamla buskar aro naetan 5 m 

 h6ga: Elfv. V^edv. p. 50 (i Botaniska tradgarden i Nyl. Helsingfors); 

 »hoidotta siella taalla [Sveaborg Vargo = »Su..»] yksitellen*: Hid. 

 Fort. — Sb. >l8tutettuna paikoin Maaningalla vareinkin herraskartanoissa 

 ja muutaraiasa talonpoikaistaloissakin lahempana kirkonkylaa, hyvin har- 

 voin syrjemmassa. Kukkii muutamina kesina eritt. runsaasti, toisina pal- 

 jon niukemmin, josko kaikin paikoin oUenkaan. Tydntaa runsaasti juuri- 

 vesojas: Kyyhk. litt. — O m. Lappajarvi pa herrgardar: A. L. Backm. 

 Fl p. 25 och storre allmogegardar : 1. c. p. 26. — [Oulainen] S. vulgaris 

 uppraknas bland arter, som odlas nagot allmannare i kyrkobyn: Parv. 

 til. p. 9. — Ok. Puolanka st r: Kark.; Kianta »ei ole menestynyt pappi- 

 la88a»: Kyyhk. litt. 1911 och 1918, jfr Kyyhk. Suom. — [Ob. Ule&borg] 

 >Planterades i apolh. Tragarden 1788, bar utan tackning bargat sig 

 Ofver Wintrarna. I [O a.] Wasa trifves Syrentradet ratt val»: Jul. p. 17—18. 

 Senare namnes fran Ob. Ule&borg: >Run8aa8ti viljelty puistikoissa*: Leiv. 

 putk., jfr Leiv. och Puut. 1915 p. 23. [N^r intill 1 m hojd, men bar 

 aldriti blommat i Pajala, blommar de fiesta §lt i Tarendd och Korpilompolo: 

 Birg p. 60.] 



Schiib. p. 258 uppgifver: >Bis Wasa*; arten gar dock vida langre 

 mot norr. — Forekommer blommande i O k. Kajana: Brenn. Reseb. p. 67, 

 Ob. Kemi (E. W. Akola): Moberg Klim. II p. 19, Ob. Tornea: Moberg 

 Klim. p. 31, jfr Berg p. 66 och Koppen Verbr. I p. 577. Moberg i Ofver- 

 sikt af F. VetSoc. Forh. XXXIII, Hifors 1891, p. 160, anser uppg. irkn 

 Kittila (67 V*") ej vara fuUt saker. 



Uppgifter om odlingen bar jag vidare antecknat i Rein p. 81, Ign. 

 Geogr. p. 345, Grotenf. p. 202. Hjelt CJtbr. p. 168 [35], Medd. XXV p. 13, 

 Martik. p. 42 (Ob. Pudasjarvi) och Puut. 1900 p. 34. Se afven Moberg 

 Nat. p. 120-121, Moberg i F. Vet.-Soc. FOrh. XXXIII p. 160 (se ofvan) 

 och Juvelius, Cm Hushallningen i Finland, Stockholm 1733, p. 23) Sael. 

 B-)t. litt. p. 205. Flere uppgifter kunde otvifvelaktigt tillaggas. 



Uppgifter om syren inga vidare atm. Medd. XIII p. 201, Medd. 

 XXXV p. 141 och L. Y. 1917 p. 205. 



