392 Campanula rapunculoides. 



jfr Brenn. Obs. Senare skrifver Zidback: Allmiint odlad i tradgardar inom 

 och omkring Uleaborg. Traffas .... ofta forvildad i dessas narhet, sa t. 

 ex. i stor mangd pa alfbranten nedanfor Laanila bostalles tradgafd : 

 Zidb.; [Uleaborg] «pensasaitaien {Spiraea salicifoiia) juurilla Pukkitiirmalla 

 seka Kirkkomaalla metsistyneena kutakuiukiii runsaastb): Leiv. putk., jfr 

 Leiv. ; »v. 1909 3 kp].»: Iluum. pain. p. 87, exemplar frdn Toppila <(paino- 

 lasti»I ; »yhdella painolastikasalla muutamij kpl. Myos puistossa» [1910 — 

 1912]: Huum. Oul. p. 179; [Uleaborg] »pysynyt 1913-1916 3—1 kpl.»: 

 Huum. Oul. II p. 117. — Brenner, som anfor Rantaniemis tidigare fynd 

 fian Alatornio [>>Nedertornea»], betraktar C. rapunculoides sasom tillfallig 

 darstades : Brenn. bidr. p. 21. Med stod af de senare uppgifterna i Ran- 

 tan. Retk. p. 37 har jag dock anfort arten som vildt vaxande pa namnda 

 plats. 



Om artens odling foreligga endast ett fatal uppgifter. Manga af 

 uppgifterna om artens tillfalliga fijrekomst tyda dock enligt min taiike pa 

 gammal odling. — Ob. odlad i tradgardstappa i Pudasjarvi: Elfv. Ant. p. 

 43, jfr afven Martik. p. 42 ocli se bland uppg. om tillfallig forekomst un- 

 der Sat. och Ob. 



Linkola betecknar C. rapunculoides i Ladoga-trakten som en af kultu- 

 ren svagt gynnad apophyt, i det inre omradet ater som en anthropoclior, 

 som nastan uteslutande forekommer pa standorter, hvilka uppstatt genom 

 kultaren : Link. Stud. p. 264 och 245, jfr 1. c. p. 293, 303, dar arten be- 

 tecknas som «kalkhold>>, 334 och Tab. V; se ilfven Link. Stud. IL I N y 1. 

 jir arten anthropochor: W. Brenn. Vaxtg. 



Campanula pyramldalis L. 



In Fennia colitur. 



Sat. Bjorneborg: J. H. Gadd p. 11; sakerligen odlad. 

 Fran senare tid har jag endast antecknat, att arten upptages som 

 odlad 1 Mela Kasv. V. 



Campauula persicifolia L. 



In parte australi Fenniae frequenter provenit; inter 61° 

 SO' et 62° rarescit, sed ad 63° fere progreditur. Uno loco 

 circ. 65° 45' spontanea et nonnuUis locis ultra terniinos nunc 

 indicatoa efferata inveniri indicatur. 



Till.; »sistebat cursum Kristinestad [»Christin8e»] in Ostro- 

 bottnia»: Fl. Lapp. Proleg. § 30, cfr Linne Iter lapp. p. 199 et 

 Linne Iter lapp. 11 p. 208; Kalm; (in dumetis asperis) fq: 

 Prytz cont.; maxima pars Fenn.: Fries; Scand. exc. . . . Lapp.: 

 Nym. Consp. p. 481; Scand. exc. etiam Fenn. bor.: Nym. Suppl. p. 

 210; in Finlandia australi plerumque st fq obvia, etiam in 



