400 Campanu'a lotundifolia. 



harvinainen: Maaninka Kinnulanlahdessa Lahtelan luona y. m., Poljalla Pu- 

 lasteen luona st cp, m[uun] m[uuassa] Maaninka Polja Mikan Niskalan 

 I.»: Kyyhk. litt. — Kb. Pvepola Koioppi: Wainio Kasv. 



Ok. [Kianta] »Kirkonk[ylassa] Hulkonniemella ja Kiannank[ylassa] 

 Kiannanniemel]a»: Kyyhk. Suom., jfr delvis Brenn. bidr.; »Paltamo Tolola, 

 Mieslahti Mikkolan talo cp ja Paiikkolan pientarilla, Ristijarvi kiikonkyla 

 Alanko»: Kyylik. litt. 1920, se f. o. under S b. — Kp. Slmigarvi: Berg- 

 roth & Fontell! 



O b. Uleaborgs landsf.: A. Lindfors!; exemplar med fuUkomligt hvita 

 blommor aro ej sallsynta: Keckm.; Kemi st r: Eantaniemi, jfr afven Brenn. 

 Obs. — Kk. Kiestinki Valasjoki: Wainio Kasv.! 



Var. lancifolia M. & K. Nyl. »Fagervik et in insula Stor Ramsja 



Iegi»: His. 



Var. linifolia (Lam.). Nyl. Hogland pa terra stallen: Brenn. — Li. 

 Uppgifterna i Kihlm. Ant, afse sannolikt den form, som Witasek kallar var. 

 lapponica; atminstone for hon Kihlmans exemplar till denna sistnamnda. 



Var. laUfolia Brenn. Nyl. [Hogland] fuktiga bergsskrefvor pa Kappel- 

 kallio: Brenn., dar formen beskrifves, jfr afven Brenn. Flor.; [Hoglandl Lou- 

 natkorlcia: Brenn. Till. p. 37; [Hogland] i en fuktig dald vid Kummelkallio: 

 Sselan i Medd. XXV p. 78. — Ob. Rovaniemi prastgard: Brenn. Obs., dar 

 namnet var. foliosa [Brenn.] anvandes, medan latifolia anfores inom pa- 

 rentes, jfr Brenn. bidr., dar uppg. anfores under var. lapponica "Witas. med 

 foliosa inom parentes. 



F. pusilla Sael. Nyl. [Hogland] pa hogsta toppen af Lounatkorkia 

 bland renlaf: SsBlan i Medd. XXV p. 78, dar formen beskrifves. 



S. Castren p. 353 kallar den vid Utsjoki forekommande formen var. 

 parvijlora. 



Monstrosa bildningar beskrifvas Medd. XXXIII p. 43 och Medd. 

 XXXVII p. 38. 



C. rotundifolia med dubbla blommor omnaranes fran S b. Suonen- 

 joki [.>Suonnejoki»] af I. Rahm i L. Y. 1908 p. 30. 



Witasek namner: »Erwahnenswert sind insbesondere gewisse feinblatt- 

 rige Varietaten, welche eine unleugbare Ahnlichkeit mit C. racemosa 

 Krasan oder selbst mit C. praesignis Beck besitzen; so z. B. ein Exemplar 

 aus [Ta.] Sysma Paijatsalo, leg. Renqvist»: Wit. p. 204. 



Lt. »ad oppidum Kola legi formam pygmaeam vix sesquipollicarem 

 calycis laciniis coroUam superantibus»: N. I. Fellm. — Rae N:o 6 p. 315 an- 

 vander benamningen C. Zoysii [hor hit enl. cit. af Fl. Lapp. 83]. Denna 

 upptages fran Kola R ; mahaada blott en form. 



Campanula rotundifolia f. lapponica Witas. 

 In Lapponia et Fennia maxime septentrional i inventn 



ndicatur 



