Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, T. 51, N:u L. -405 



Seppala et in Lehtovaara pone banc, Paltamo Paltaniemi: Kyyhk. 

 litt.; Kajaani Petiiisenniska etc., Paltamo enum. ex 8 locis: 

 Kyyhk. litt. 1920; Puolanka st r: Kiirk., vide etiam infra, quo- 

 que .sub Sb. — Kp. in deusto ad Siiterinvaara Sarkijiirvi in 

 insula Suondali!, in pago Paadane, Kellovaara in declivi men- 

 tis Vaakanvaara: Bergr. Ant. 



Ob. r Ulea prope Pyykosjarvi: Eberh., spec, in dupl.!; 

 Uieaborg: Zidb., vide infra et cfr Herb. Mus. Fenn. II p. 144; 

 rr Ulea, Muhos: Brenn. Obs., quem 1. inspicias, vide ceterum 

 infra. 



PI. Fin), cxs. N:o 374 Ab. Lojo SOLhem in prato leg. 



Lindberg. 



Linne omnaraner i Fl. Supc. foria uppl. p. VI C. paiula soni ka- 

 rakteristisk fiJr Osteibottcn, jfr scnaie uppl. p. III. I Karelen och nona 

 delen af Osterbotten : Gadd Foisok III p. 167; inkommen med ryskt utsade: 

 1. c. p. 174. Alia dessa uppg. arc i nagoii man vilseledande. 



C. Tpatula uppraknas bland aiter, som i Helsingfois-tiakten iiro lito- 

 lifoba: Kililman i Medd. XVIII p. 264. Denna litorifobi gor sig mer eller 

 niindre markbar iifven i ofriga delar af landet, i det att frekvensen ar storre 

 i de inre delaine an i navheten af hafvet, se under Ab., Nyl., Sat. och Oa. 

 Sa framhaller vidare Hollmen, att C. paiula i Ab. Nystad ej forekommer 

 lika allmant i skiirgarden som inat landet, och Eklund omnamuer alldeles 

 icke arten fran Knrpo. (Adl. upptager arten som sallsynt i Pargas, hvilket 

 dock enl. Arrhenius ar en alltfor lag frekvens). — A andra sidan upprak- 

 nar Brenner i j\Iedd. XXIX p. 24 C. paiula fran flere stallen i nylandska 

 skargarden, bl. a. fran Inga, djir den vaxer i stor ymnighet. W. Brenner 

 konstaterar dessutom, att C. paiula forekommer bade i inre och yttre skar- 

 garden [i Barosunds skargard] och pa 24 oar [af 58]: W. Brenn. Vaxtg. 



Al. »Dv. p->: Bergstr., d. v. s. endast i Korpo etc. Arten uppraknas 

 bland dem, hvilka saknas pa Aland : Bergstr. p. 5; senaro har den dock 

 blifvit funnen pa ett raindre antal lokaler. Palmgren skrifver : :>Tror ej, 

 att jag sett arten tidigare an 1907. Senare pa minst ett halft dussin stal- 

 len>> : Palmgr. — Ab. »Eraassa kaurapellossa Suojoella v. 1897 cp>> : Caj. 

 Kasvist. Af uppsatsen framgar, att arten i Mietois, d. v. s. vid kiisten, 

 endast forekommer p. — Nyl, Ekenas stad pa odlade angar vid semi- 

 nariet och Flyet 1897 tiiml. sparsam : Hayr. — Sat. Annu S om Parkano 

 kyrkoby var arten allman : Hjelt. 



T b. C. paiula uppraknas bland arter, som visa olikartad forekorast 

 i olika delar af omradet: Roiv. hav. p. 12. — Sb. Om forekomsten i 

 lisalmi skrifves: »Kauppilan maella ei sita enaii ollut juuri lainkaan eika 

 raonen kilometrin laajuudella siita pohjoiseen . . . Pajuisten maella (Kaup- 

 pilanmiien luona) oli sitii kuitenkin hiiikan. Muualla en nahnyt»: Kyyhk. 



