Acta Societatis pro Fauna et Flora Feiiiiica, T. 51, N:o 1. 369 



Karis Karrby holme: J. A. ObergI; om arten dar varit odlad eller mojligen 

 forvildad, kanner jag ej. 



Ok. se under L. xylosieum s. 364—365 och jfr Kyyhk. Suom. p. 

 25. — Kp. Folj. detaljuppgifter fortjiina anfiiras: »Sddra delen allm. i Sies- 

 jarvi trakten . . ., speciellt mycket yranig i trakten af Destan talo, och i 

 allm. S ut fran Paadane! i busksnar under bergbranter, vid backar m. m. 

 Ej i Ondarvi tr[aktenj? Onda fuktig ang midt emot Parandowa samt fler- 

 stades utmed Ondas forsar. Ruliajdrvi-txakkt^n vid kvarnforsen i Onnan- 

 joki [ej observerad i Rukaj-.irvi-trakten 1894]. Ze/Zovaara-trakten asslutt- 

 ning vid Vaarakoski. Hukkakallio! [och] vid Laanisoja. Kustomrddet mycket 

 ymnig i busksnar utmed Schuja ;l, backstrand nara Taraso\vostr[o\vl [och] 

 angsbacke vid Wigostrow by, Kemijokis nedersta lopp vid Tuhkakoski i 

 land, Jyskjdrvi-ixdi'ktaii vid Jyrehminkoski, vid Valkeisenkoski [och] vid 

 Sirkonjarvi»: Bergr. Ant. 



Ob. »Enligt allmogens uppgift finnas i Vaaranlantto odemark [Mu- 

 hos socken nara Kylmala by] trybuskar med svarta eller svartbla bar»: 

 Zidb., som, om ock med tvekan, hanfor uppgiften till L. caerulea; jfr ah^en 

 Brenn. Obs. Narmare undersolming hogeligen onskvard. Fnin Kuus. 

 skrifves: »F6rekommer hiir och diir mycket sparsamt, pc — pee, vid Oulan- 

 kajoki i dess nedre och nedersta lopp, atminstune har jag rakat antraffa 

 blott nagra buskar har och dar»: Edv. af Hellstr. 1915. Om forekomsten 

 i Kuus. och Lk. sages: >>Kasvaa tavallisesti yksityisina yksiloina rehevissa 

 puro- ja jokivarsilehdoissa»: Pesol. kasv. p. 246. 



Lk. I sitt till Societas ofverlamnade manuskript anger Stjernvall 

 utbredningen pa foljande satt: Vid Kutsanjoki fran mynningen af Tam- 

 makkaojansuu uppat till Janiskongas. Sistlidne ar [1891] observerad langs 

 hela nedre loppet af Tuntsajoki till P3ast6lamminsuu och langs nedre loppet 

 af Kutsanjoki. Pa holmar och uddar i Vuorijarvi sjo; bildar diirstades . . . 

 en vacker strandvegetation: Stjernv. — '>Vid Kemi-alfs tillfloden har jag 

 ej sett den»: Edv. af Hallstr. 



Lonicera caerulea uppraknas bland arter, som aro utmarkaude for 

 omradet oster om den 1. c. foreslagna naturalliistoriska gransen: Medd. 

 XXVI p. 178, jfr Caj. Westgr. p. 12. — Likaledes anfores arten for Kton. 

 och Kpor.: Mela Kasv. V, jfr af\'en Ispol. p. 62. 



Om odiingen har jag — oafsedt uppgifter i floror etc. — endast an- 

 tecknat fa data. [Sb. och Ok.] »istutettuna rautatien asemien puistoissa»: 

 Kyyhk. litt. — Om. [Oulainen] »hautuum., aseman puistik. ja joissak. kir- 

 konk. puutarh.»: Parv. Oul. p. 73. — Ob. Uleaborg: Elfv. Ant. p. 104; 

 [Uleaborg] »viljeltyna puistikoissa>>: Leiv. putk. under namn af L. nigra, 

 jfr Leiv., dar bade L. caerulea och L. nigra upptagas. Se vidare Puut. 

 1900 p. 34 afvensom Elfv. Vedv. p. 53 och Linn. Kennt. p. 123. — L. 

 caerulea odlas dock sakerligen langt ifran sallan; sjalf har jag sett den t. ex. 

 i Oa. Wasa, dar den enl. tradgardsmastar Engstrom satter frukt. 



Typis impr. -'"a 1922. 24 



