430 Knautia arvensis. 



»Lapp. kem. (Wirzen, Nylander msc.)»: Led. II p. 450; Lappl. (Le- 

 deb.): FI. Samoj. p. 8. Dessa uppg. visa, liinu latt felslut kunna uppsta 

 genom citat. Ledebours uppgift hanfor sig tydligen till Kemi, som lian trott 

 ligga i eller motsvara Kemi lappmark, och efter honom citerar sedan Rup- 

 recht koit och godt Lappland. Visserligen sages arten vara funnen i Pal- 

 lastunturi-trakten af K. Laurin, som pa upprepad fraga af Zidb. bekraftat 

 sin iakttagelse, Med all sannolikhet foreligger dock bar en fcirvaxling eller 

 ett minnesfel; f. 6. framgar af Laurins uppgift intet narmare om fynd- 

 platsens belagenhet. Ehuru Knautia visserligen under senaste tid blifvit 

 funnen i Lk., maste dock de nyss anforda uppgifterna anses vilseledande, 

 hvarfor de heller icke upptagits i den egentliga texten. — Ab. Om fore- 

 komsten i trakten af Lojo sjo namnes: Efter de observerade lokalerna att 

 doma st r, den finnes dock sannolikt p: Ch. E. Boldt. — O k. Om Musto- 

 nens uppgifter se ofvan p. 4l9 under Valeriana officinalis. — Ob. I Brenn. 

 Reseb. p. 77 sages artens nordgrans vara belagen i li [»]io»]. Senare har 

 Knautia dock, som af ofvanstaende framgar, blifvit funnen vida langre norr- 

 ut ; den uppgafs for ofrigt afven tidigare fran mer nordligt beliigna trakter. 



— Lk.se ofvan. 



Om en tillfallig forekomst af Knautia foreligga jamforelsevis fa upp- 

 gifter. Ab. Tenala »Lappvikin last. paik. 1 yks.» 1921: Hid. comm.; se 

 afven i texten. —Ob. [Oulu] »vv. 1899—1901 ja 1909»: Huum. pain. p. 

 87; exemplar fran »Oulu Toppilansalmi painolasti.>l; »vv. 1913—1915 1 

 kpl.»: Huum. Qui. II p. 117, se vidare Huum. Oul. p. 179. Mark dess- 

 utom ofvan under Sat. 



Arten forekommer afven i Kton., se t. ex. Linn. Kennt. p. 117. 



Kihlman uppraknar Knautia arvensis bland arter, som i trakten af 

 Helsingfors aro litorifoba: Medd. XVIII p. 264. Brenner daremot uppgif- 

 ver, att arten i hafstrakten pa sina stallen ar allman och namnger flere 

 fyndorter i Nyl., som ligga vid kusten: Medd. XXIX p. 25. Se dock 

 Bergr. p. 50. I Tvarminne skargard upptages Knautia fran 14 oar [af 68]: 

 W. Brenn. Vaxtg. Till dessa komma annu nagra specialuppgifter fran Hel- 

 singfors-trakten. Sveaborg [»Suomenlinna»] «rinteilla parissa paikassa: Kus- 

 taanmiekka, kummuUa keskiosassa useita, kaakkoisessa karjessa vallia muu- 

 tama; Harakka, keskiosassa 1 paikassa joku* : Hid. Tiet. [forkortningarna 

 utskrifna]; Helsinge Aggelby r endast vid Fazers villa : Hayr. 



Kb. Linkola framhaller, att Knautia mojligen tilltagit i frekvens i 

 Nurmes: Link. muut. p. 87. 



Linkola betecknar arten i Ladoga-trakten som en af kulturen starkt 

 gynnad apophyt, i de inre delarna af sitt undersoknings omrade ater som 

 en osaker anthropochor : Link. Stud. p. 260 och 252, jfr 1. c. p. 332 och 

 Link. Stud. II. I vastra Nylands skargard betecknas Knautia som »antag- 

 ligen anthropochor»: W. Brenn. Vaxtg. 



HvitUommig Knautia ar sallsynt. Folj. uppgifter foreligga: Ka. 

 »Viipurin pitaia»: Kesol — I k. /. albescens Sakkola »pappilan luona 2 yks,, 



I 



