Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 44, N:o 7. 19 



Af de mindre sjoarna ofverensstamma en del fullkom- 



ligt med ofvan beskrifna storre sjoar saval till strandernas 



beskaffenhet- som till fagelfaunans sammansattning, hvarfor 



de ej har narmare beroras. Mera intressanta aro de grunda 



sjoarna, af hvilka en del aro ratt stora. Dessa hafva laga, 



merendels starr- eller buskbevaxta strander och en riklig 



vattenvegetation af Potamogeton- och Sparganium-SLvter, 



Batrachiiim peltatum, Eqvisetum och ofta, atminstone i Muo- 



nio, Nymphaea, Niiphar och Phragmites samt en botten- 



vegetation af Subularia, Isoetes m. fl. Kring dessa sjoar 



hacka: 



{Totanus g [areola 4) Mareca penelope 7 Fuligula fuligula 4 



{Tringa temmincki 3) Nettion crecca 6 Colymbus stellatas 7 



Anas platyrhyncha 2 Oidemia fusca 2 C. arcticus 9 



Deflla acuta 5 Old. nigra 2 — 4 



Pa buskmarkerna kring sjoarna hacka dessutom: 



Emberiza schoeniclus 8 (Phylloscopus trochilus Budytes flavus thiin- 

 Cyanecula suecica 2 — 6 3) bergi 6 



(Anthus pratensis 3) 



I uthangda halkar hacka: 



Nyctale funerea 4 (6) Clangula clangula 10 

 (Surnia alula (3)) Mergus merganser 4 



Forutom dessa sjoar, hvilka alia ligga i laglandet, finnas 

 uppe pa fjallet Ounastunturi par tre sma sjoar vid hvilka 

 FLiligiila marila och Stercorarius longicaiida enligt uppgift 

 skola hafva iakttagits hackande, samt pa fjallet Sarkitunturi 

 en liten sjo, vid hvilken Sterna paradisea arligen hackar i 

 nagra par. 



Beslaktade med ofvan beskrifna standorter, om ocksa 

 ofta ratt mycket afvikande fran dem, aro stranderna af de 

 a 1 f v a r och a a r, som genomf lyta undersokningsomradet. 

 Sinsemellan visa dessa floder stora olikheter. En del af dem, 

 bl. a. Ounas alf, har ofvervagande hoga och skogbevaxta 

 eller steniga strander, mest paminnande om stranderna om- 

 kring de stora sjoarna; andra ater, sasom t. ex. Muonio iilf, 

 hafva pa stora strackor laga med frodig gras- eller busk- 



