Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 44, N:o 7. 83 



satt fordelade. Ofta finnas jamte de rodbruna flackarna 

 afven svartbruna pfickar och strack. Sent lagda agg aro 

 ofta nastan oflackade. Till formen variera de fran mycket 

 langstrackta till nastan klotrunda. Storleken framgar af 

 foljande uppmatta kullar, af hvilka de med de storsta aggen 

 formodligen tillhora rasen holboelli. 



16.6- 16.3- 16.3- 16.3- 15.7 15.4- 15.4 - 1 5.3- 15. 3- 15.1- 14.4 



ll.5ll.6ll.6ll.5- 11^ 12.7- 12.3- 12.6- 11.8- 12.5- 12.3 



16 • 15.3- 15.3- 14.9- 14.9 1 5.6- 15.5- 15.4- 15.4 



12.4- 11.7- 11.7- 12.3-12.1 11.6-11.6- 11.9-11.5 



18.6- 18.4- 18.4l7.9-17. 7- 17.7 14.3- 14.1- 14.1- 14- 13.8 



12.7 • 12.7 - 12.3 • 12^12.6 - 12.3 11.7-11. 8- 11.8- 12- 12 



Hvad de skilda raserna betraffar, harskar annu en viss 

 osakerhet, hvarfor jag underlater att bar narmare behandla 

 dem. Foljande raser, af hvilka tre med sakerhet af mig 

 observerats inom undersokningsomradet, uppges i litteratu- 

 ren vara antraffade i Muonio. 



A. ilammea (Linne), hufvudformen. 

 (A. linaria Holboelli Mela— Kivirikko.) 



Allman i hela omradet. 



A. il. holboelli (Brehm). 

 (A. linaria bmnnescens Horn., i Mela — Kivirikko)? 



Sommaren 1913, da grasiskorna voro mycket talrika, 

 observerade jag vid flera tillfallen smarre flockar, saval 

 aldre faglar som arsungar, hvilka utan tvifvel tillhorde denna 

 form. Dess bo har jag ej med sakerhet funnit, men star 

 det utom allt tvifvel att den hackade bar sommaren 1913. 



A, ruiescens Vieillot. 



Skall enligt iippgift af professor E. Hougberg (Mela — 

 Kivirikko) vara funnen hackande i Muonio, en uppgift, soril 

 torde behofva narmare undersokas. Sjalf har jag aldrig 

 sett denna form har. 



