Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, 44, N:o 7. 197 



Aggen variera betydligt till storlek, form och teckning. 

 Grundfargen ar hvit, stundom med Blagron skiftning; flac- 

 karna morkbruna, chokoladbruna, rodbruna eller gulbruna 

 och jamte dessa ofta gravioletta underflackar, oftast talrika, 

 stundom dock nastan belt och hallet felande. Formen ar 

 vanligtvis bred och trubbig, men afven tamligen langstrackta 

 agg finnas. For att visa huru de variera till storleken, har 

 jag uppmatt de storsta och de minsta af de talrika aggen i 

 min samling, afvensom agg af normal storlek. 



61.6 -59.6 -59.5 -59.2 -58 54.3 ■ 53.3 ■ 53 ■ 52.6 • 52.5 • 52.3 



46.7^75^47^2^ 47.4 ■ 45.7 43.3 • 42.8 • 43.5 • 41.5 • 44 -43.3 

 50.1 55.6 • 54 • 53.5 ■ 52.3 56.4 ■ 56.4 58. i • 57.7 • 56.7 * 



40.3 44.5 -44.2 -45 -45 44.7-44.5 44.6 • 44.9 -44.? 



Kull N:o 1 innehaller de storsta agg jag sett af denna 

 art. N:o 2 ar den enda kull med 6 agg jag erhallit. N:o 3 

 ar det minsta agg af fjallvraken jag har. Aggen i kullarna 

 4 — 6 aro af normal storlek. 



Aqvila chrysaetos (Linne) Dumont. — ^ K o k k o. 



Har liksom annorstades ar kungsornen sallsynt och 

 blir det ar fran ar i allt hogre grad i foljd af den hansyns- 

 losa forfoljelse, for hvilken han ar utsatt fran befolkningens 

 sida. Hackande har jag funnit honom blott i narheten af 

 Akasjarvi och i trakten af Nivunkitunturi i Muonio samt pa 

 Pallastunturis ostsluttning i norra Kittila, inalles tre par, af 

 hvilka tyvarr atminstone ett, sannolikt tva redan fatt satta 

 lifvet till. Huruvida kungsornen hackar inom Enontekis och 

 nordligaste Kittila eller ej, har jag mig icke bekant, men 

 alldeles omojligt ar det ej att sa ar fallet, da 5rnar upp- 

 repade ganger setts och afven fangats darstades. 



Kungsornen ar stannfagel inom undersokningsomradet 

 och vistas foretradesvis i de stora skogarna pa fjallens 

 sluttningar, dar han afven i allmanhet bygger sitt bo i na- 

 gon stor fura. Under sina stroftag, hvilka i regeln ej torde 

 vara synnerligen langa, besoker han dock ofta fjallens alpina 



