118 A. Luther, Land- och sotv.-gastropoder i Finland. 



markligt faktum, att denna i Europas ofriga lander i sott vatten 

 forekommande art hos oss endast blifvit antraffad i hafvet». 

 Namnda forfattare papekar afven, alt man af artens nuvarande 

 ntbredning kunde sluta att densamma invandrat efter Litorina- 

 tiden, en formodan, som dock vederlagges daraf, att ifraga- 

 varande sniicka ar kand fran Ancylus-SiMgrmgSiY i Estland. 



— Det ar hogst anmarkningsvardt, att Neritina ej ens fore- 

 kommer uti mynningarna af de i hafvet utfallande floderna, 

 oaktadt den ju i mangd finnes i dessas omedelbara narhet Det 

 forefaller darfor, som om orsaken till att den saknas i sott 

 vatten delvis afven skulle ligga uti sjalfva beskaffenheten af 

 vara vattendrag. Arten trifves annu i floder och aar iinda till 

 Dalelfven i Sverge och likasa till Reval och Jamburg i Estland 

 och Ingermanland. Men i bada dessa trakter forekommer sedi- 

 mentar kalk, hvilken ju maste invarka hojande pa vattendragens 

 kalkhalt. Mahanda omojliggor vara vattens ringa kalkhalt sot- 

 vattensformernas existens hos oss. 



Al. »Aland» (llmoni; Palmen; E. Nyl.). Finstrom (M.). »Getha 

 och Wargsunda» (coll. Nord.). — Ab. Korpo: Pensar (K. M. L.). 

 Pargas: Lofsdal (E. R.). St. Marie (H. Lagermarck). Tenala (E. J.). 



— N. Hango (A. L.). Pojo och Ekenas skarg. (coll. Nord.). H:fors 

 (Maklin). Esbo skargard (K. M. L.). Hogland (E. Nyl.; R. S.). — 

 Ka. Viborg (H. R.). — Ik. St. Johannes (0. N.). Rjorko (llmoni). 

 Kivinebb (A. J. S.). 



Fran Sverges kust ar varieteten litoralis icke kand N-om 

 Dalelfven. For ofrigt ar den antraffad vid hela Ostersjons 

 kuster. 



