Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica, XX, n:o 3. o9 



Pyhajarvi (A. L.). — St. Ylane (K. M. L.). Karkku (U. F. M.). 

 Birkkala (Simming). — Ta. Kalvola (Domander). Luhanko (0. 

 N.)- Iittis (C. A. Knabe). — Sa. Rantasalmi (A. W.). — Kl. »Lad. 

 kar.» (H. B.). Ruskeala (M.). Jaakimvaara. Kexholm (A. L.). — 

 01. Mjatusova vid Svir (R. S.). — Oa. Ylistaro (A. L.). Orismala 

 (E. Luther). — Tb. Karstula (G.). Jyvaskyla (G. B.; G.). Kongin- 

 kangas. Sumiais. Vesanto. Viitasaari (A. L.). — Sb. Jorois (0. 

 L.). Kuopio (K. M. L.; \V. W.). — Kb. Pielisjarvi: Koli [normal 

 och f. albicla]. Joensuu (W. A.). — On. Tiudi (J. S.). Schungu 

 (B. P.). — Om. Pedersore (G. W. Fontell.). — Ok. Paltamo: 

 Melalahti (M.). — p. Solovetsk (K. M. L.). — Ob. Ulea- 

 borg. Kiiminki. Kalkkimaa nara Tornea (M.). — Ks. Kuusamo 

 (W. Nyl.); [Middend. p. 401]. — Kk. Knasa (U. F. M.). — Lkem. 

 Kittila: Domarebostallet; Seurujarvi (J. A. S.). Muonio [Nord. & 

 Nyl. p. 23]. Sodankyla: Alapera by vid Kitinen, Kalkkivaara; 

 mell. Kultala och Rovanen (H. N.). — Im. Umba (K. M. L.). 

 Imandra (R. Enwald). Ketola vid Nuortijarvi, bland mossa och 

 lof (B. P.). - Lv. Kusraka (U. F. M.; K. M. L.). — Lp. Ponoj 

 (J. Montell). — Li. Enare: Kaamas (B. P.); Thule (H. N.); Tschar- 

 minjarga under lof. Patsjoki (B. P.); Patsjoki vid Maito- 

 och Hakokoski forsar (H. N.). Elvenses [Esmark. Arct. Norv. p. 

 98]. Pasvig (Malm.; R. M. St.). Peisen (U. F. M.; E. Nyl.?). 

 Lt. Tuloma, under stenar vid stranden; Sovitsjayr, under lof 

 (B. P.). 



1 N.-Skandinavien ar arten mycket allmiin, men blir so- 

 derut allt sallsyntare och ar i Blekinge o. Skane samt pa Gland 

 och Gotland mycket sallsynt. — I N-Ryssland ar den antraffad 

 anda till Arkangel. 



Acanthinula harpa Say. 



Nord. & Nyl. p. 13 pi. 1 f. 5 (Helix aculeata). — Nyl. Bidr. p. 131 

 (Helix harpa). — Sahib, p. 314 — West. Exc. f. p. 16. — Esmark. 

 Arct. Norv. p. 98. (Patula harpa). — Moll. Norw. p. 105 (Acanthinula harpa). 

 — West. Syn. p. -46. 



Allmiin i Lappland och N-Finland. I mellersta Finland 



aftager dess frekvens starkt och i det sydfinska leromradet sak- 



nas den helt och hallet. Dess upptradande pa, Kasberget (bar- 



