58 Acta Socielatis pro Fuiinu et Flora Fennica III, n. 1. 



Kuusamo och af mag. Lackstrom, enligt exemplar i Fiiiska miisei 

 herbarium, i Puolanka, men visar sig nagorlimda allmant [forst 

 soder om 62:dra breddgraden (se Norrlin, Bidrag till sydostra 

 Tavastlands flora, Notiser ur Sallsk. pro Fauna et Flora fennica 

 torhandl., h. XI, 1870, sid. 163). I Tyskland, der den enligt 

 Schimper icke iir salisynt, haller den sig enligt Limpricht till lag- 

 landet och de lagre bergstrakterna. 



Grimmia patens, hvilken jag fann pa sluttningen af Pyha- 

 tunturi (67^^ 40,5' n. br), ar enligt prof. Lindbergs mig benaget 



o 



meddelade uppgift ej anmarkt nordligare an i Angermanland, der 

 lektor Arnell samlat den pa berget Hemsohatten, siJder om G4:de 

 breddgraden^ samt, enligt exemplar i Finska musei herbarium, i 

 rihlajavesi i norra Tavastland, der den antriitiats af prof. Norrlin. 

 Afven sydligare i Skandinavien och Finland, der den flerestades 

 antratfats, ar den langt ifran allman. I mellersta Europa ar ar- 

 ten deremot en fjallvaxt, som massvis upptrader i barrskogs- och 

 fjallregionerna pa Alperna, Vogeserna, Schwarzwald, Harz och 

 Sudeterna (Schimper, Synopsis, ed. 2, sid. 272). Hiir hafva vi 

 saledes ater en vaxt, som antyder att klimatet i norra Skandina- 

 vien forlorat egenskaper, som fordom gjort det likt den terape- 

 rerade zonens fjalltrakters klimat. 



Ambhjstecjiiim chry>iophyllumy funnen pa dolomiten vid Ma- 

 naoja i Kolari (67^ 27' n. br.), bar af dr Brotherus antratfats pa 

 tre stlillen i Kuusamo, enligt bans eget beniigna meddelande, men 

 ar ofverhufvud en siillsynt art i Finland och Skandinavien norr 

 om ekregionen. I mellersta Europa, der arten flerestades ar gan- 

 ska allman, haller den sig enligt Schimper och Limpricht for- 

 namligast till ekens och bokens regioner. 



IsothecUim viviparumy funnen i klyftorna pa Pahtakallio vid 

 Ounasjoki (67" 17' n. br.), bar af dr Brotherus antratfats pa ett 

 stiille i Kuusamo, men ar for ofrigt sallsynt i Skandinavien och 

 Finland norr om 64:de breddgraden. Afven soderut ar den blott 

 i vissa trakter allman, anda till 62:dra breddgraden, Det ar 

 egentligen i ek- och bokregionerna denna art ingar som ett va- 

 sentligt element i vaxtformationernas mosstacke. Enligt Schim- 

 pers och Limprichts vitnesbord tillhor arten i mellersta Europa 

 allmant samma regioner och gar siillan hogre upp. 



Plaijiothecium silvatlcnm, funnen pa tre stiillen langs Ou- 



