R. Hult, Mossfloran i trakterna mellan Aavasaksa och Pallastunturit. 25 



nya element fran de skiiggiga standorterna geiiom ofverskuggiiin- 

 gen och genom att barr- och qvistfallet hindrar mosstacket att 

 sluta sig allt for tatt. 



Af karrens och kalldragens flora aterfinner man i granmos- 

 sarne Martinellla irrigiia, Spliag^mm subsecundtim, S. squarro- 

 suin, S. cuspidatum, Astrop/njllum pseudopiinctatum, A. cincll- 

 dioides (ej insamlad fran denna lokal), A. silvaticum, Brtjiim 

 ventricosum, Pohlia nutans, Amblysteyium stellatum, A. revolveus, 

 A. aduncum, A. exannulatum, A. fluitans, A. Richardsonl, A. 

 sarmentosuin, A. stra?nineum, A. trifarmm, Stereodon arcuatiis 

 och Clinictcium dendrokles. 



Fran torfmossebildningens begynnelsestadier qvarsta Cepha- 

 lozia ohtusiloba, C. catenulata, Mylia anomala, Jungermania in- 



o 



flata, Sphagnum paliistre, S, Angstromiij S. rigklum, S. squar- 

 rosum teres, S. acutifolium, S. Lindbergii, S. intermediu7n, S. 

 7Hparium, Folytrichum striatum, P. gracile, Sphaerocephalus pa- 

 liistris, Paludella sqiiarrosa, Splaclinum rubrum, S. luteum, S. 

 vascidosuni, S. pediincKlatuw, Dicranum Bergeri, D. scoparinm 

 (ej insamlad fran denna lokal), D. angiistum, Oncophorus Wah- 

 lenbergii och Thyidiuni Blandoivli. 



Af de under torfmossestadiet inkomna mossorna qvarsta fol- 

 jande arter i granmossarne : Cephalozia miiltiflora, Sphagnum 

 luridum, Folytrichum commune, Dicranum fragilifolium, D. con- 

 gestum var. Jiexicaide, Hypnum trichoides, Hylocomium parieti- 

 num och Ptilium crista-castrensis. 



Fran angransande skogar och lundar inkomna i granmos- 

 sarne aro : Kantia trichomanis, Blej^harozia cil/'aris, Jungermania 

 lycopodioldes, J. pjorphyroleuca, Sphagnum fi^nbriatmn (insamlad 

 endast i en granmosse och pa en snarig mossang, men sannolikt 

 oftast forvexlad med foljande art), S. strictum, S. Wulfil, Foly- 

 trichum juniperinum, Georgia pellucida, Tetraplodon angustatus, 

 Dicranum undulatum, D. majus och Hylocomium prolifermn. 



Af dessa arter aro Spliagnum jimbr latum och S. strictum 

 anmarkningsvarda derfor att de, ehiiru karrmossor, alska stark 

 beskuggning. De trifvas derfor bast i skogar och snar, sasom vi 

 redan sett den senare i lofkiirren och i skogsnaren, och Sph. 

 strictum bildar vasentligen vegetationsmassan pa sadana stallen, 

 der skogsraark haller pa att forsumpas. S. Wulfii inskranker 



