Osc Nordqvist, Bidrag till mell. Finlauds crustacefauna. 7 



Am2)hi2)oda. 



Pallasea cancelloides v. qiiadrispinosa G. 0. S. 

 Gammaracantlms loricatus Sab. 

 Copepoda. 



Biaptomus gracilis G. 0. S. 

 „ laticeps G. 0. S. 



Heterocope appendicidata G. 0. S. 



„ saliens Lilljeb. 



Limnocalamis macrunis G. 0. S. 

 Cyclops ahyssorum G. 0. S. ? 

 „ fennicus n. sp. 

 „ longisefosus n. sp. 

 Cladocera. 



Limnosida frontosa G. 0. S. 

 Holopediimi gihheriim Zaddach. 

 Daphnia cristata G. 0. S. 



„ V. Cederstrdmii Schoedler. 



galecita G. 0. S. 



Bosmina longispina Leydig. 

 „ LiUjeborgii G. 0. S. 



Bytliotreplies hngimanus Leydig. 



Leptodora hyalina Lilljeb. 

 For att bestamma, hvilka af dessa former bora raknas till 

 den pelagiska och li\dlka till bottenfaunan, ar det nodviindigt att 

 forst afgora fran hvilket vattenlager de erhallits. Alia de arter, 

 som fangats med ythafven, hvilken under anvandandet befinner 

 sig endast vid vattenytan, hafva naturligtvis erhallits fran ytvattnet. 

 Svarare ar att saga fran hvilket vattenlager de med sladhafven 

 och skrapan erhallna arterna harrora. Dessa redskap passera 

 nemligen vid nedsankandet till och upphalandet fran bottnen ge- 

 nom alia vattenlager och kunna saledes medfora djiir fran dem 

 alia. Genom att lata sladhafven eller skrapan glida en langre 

 tid langs sjobottnen, men deremot verkstalla nedsankandet och 

 upphalandet sa hastigt som mojligt kan man komma under fund 

 med hvilka arter finnas i storre mangd i de narmast bottnen be- 

 finthga vattenlagren. Ju langre tid man later apparaten glida 

 langs bottnen, desto mer kommer individantalet af arter fran 

 dessa vattenlager att ofverstiga individantalet af de arter, som 



V 



