16 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica III, n. 2. 



Fran alia andra arter i slagtet skiljer sig Daphnia cristata 

 genom hufvudets form ocli derigenom att hvardera grenen af 

 2:dra parets antenner bar endast 4 borst. Den ar jemte Limno- 

 calanus macrurus den i Kallavesi talrikast forekommande crusta- 

 cen, men forekommer i motsats till denna nastan alltid vid ytan. 

 Om dagen utgor den hufvudmassan af ytvattnets djurlif. I Pai- 

 janne bar jag fiinnit den typiska D. cristata G. 0. S. pa Kallio- 

 saarenselka, pa Saiiselkii D. Cederstromii Scboedler. Da denna 

 senare skiljer sig fran D. cristata endast genom bufvudets star- 

 kare utveckling ocb nppatbojning ocb talrika gradationer i detta 

 afseende finnas, anser jag det vara lampligast att upptaga den 

 som varietet under D. cristata. I Maaningasjo bar jag icke 

 fatt den. 



Daphnia galeata G. 0. S. 



Baphnia galeata, Sars, G. 0.: Zoologisk Reise i Sommeren 1862, 



p. 213. 

 „ Mliller, P. E.: Danmarks Cladocera, p. 65. 

 Denna art bar jag funnit endast i Maaningasjo, der den fo- 

 rekom ganska talrikt. Af de af P. E. Mtiiler angifna tva variete- 

 terna fann jag endast den med trubbig panna. 



Bosmina longispina Leyd. 



Bosmina longispina, Leydig, Fr.: Naturgescbicbte der Dapbniden, 



p. 207, fig. 62. 



I Kallavesi ar denna art en af de vanbgaste ytformerna. 

 Dock finner man den sallan i sa stor mangd som Dapbnia cristata. 

 Endast uti en ytbafning, nemligen i Kuopiolabti den 1 oktober 

 kl. 4 e. m., utgjorde den bufvudmassan af fangsten. I Paijanne 

 ocb Pielisjarvi bar jag ocksa funnit den, men icke i Maaningasjo. 



Jag bar aldrig funnit, att skalet skulle bafva „eine klein- 

 zellige Zeicbnung", utan endast de parallelt med ryggkanten 15- 

 pande strimmorna, som ned pa sidorna af skalet sta i forbin- 

 delse med bvarandra ocb bilda utdragna sexborningar. Spinan 

 ar icke beller sa starkt utvecklad som pa Leydigs figur. Honans 

 langd fran pannan till bakre skalkanten 0,7—0,9 mm. 



