A. Poppius, Dendrometridae. 11 



vara ett system, som grundar sig pa forvandtskap d. v. s. gemensam har- 

 komst. Vid ett sS-dant S3'Stem iitgor just ofvergangarna ledtraden och de- 

 samma blifva darfor bar till lika stor nytta, som de vid ett artificielt system 

 aro till skada. Icke ofver allt ar det mojligt att l&ta iitvecklingshistorien be- 

 ratta, hvad som under millioner ar timat, och i sadana fall blir det nodvan- 

 digt att leda sig fram genom existerande ofvergc\ngsformer samt att hopa un- 

 dersokningar af atskilliga organ for att genom sammanstallning af dessa un- 

 dersokningar kunna, om mojligt, komma sanningen narmare. Att s&som H.S. 

 soka bygga upp ett system nastan uteslutande pa ribbforgreningen torde knapt 

 leda till livarken naturligt eller artificielt system, men sa utan allt varde, som 

 Gppbg tror, ar mahilnda ribbforgreningen icke, hvarken for uppstallandet af 

 det ena eller andra slaget af system. Det ar under sadana forutsilttningar 

 jag forsokt att underkasta finska fjiirilformer en genomgaende undersokning 

 med afseende a deras ribbforgrening, hos dendrometriderna siirskildt med af- 

 seende a de variabla ribborna 10 och 11 pa framvingarne. 



For undersokning af ribbforgreningen bar jag affjallat hvar- 

 enda finsk art. Af rarare former bar i Finland funna exemplar 

 naturbgtvis icke statt att fas. I sadana fall bar jag anvandt 

 exemplar fran D:r Staudinger i Dresden. Om endast ett eller 

 par exemplar af en art statt till mitt forfogande, bar jag vid 

 affjallningen gatt tillvaga pa foljande satt. Forst bar en bak- ocb 

 en framvinge med en knif forsiktigt losgjorts ofvan en tallrik med 

 vatten. Efter att vingarne legat pa vattnet 15 — 10 minuter, bar 

 jag medelst en pensel upptagit en i sander a ett objektglas samt 

 sedan genom att forsiktigt klappa den med undre sidan af lang- 

 fingret sokt losgora fjallen. Om vingen vill vidbafta fingret, sa 

 skuffas den pa ett torrare stalle af glaset. Sedan ena sidan sa- 

 lunda blifvit bebandlad, nedsanker man glaset i vatten, bvarvid 

 vingen fiyter upp. Densamma vandes nu med tillbjalp af pen- 

 seln under vatten ocb upptages ater pa glaset samt behandlas 

 pa ofvanbeskrifvet satt. For att aflagsna fjallen fran sadana stal- 

 len, dar de sitta bardare fast t. ex. fran framvingarnes framkant, 

 bar jag dock alltid bjalpt till genom att afborsta fjallen med 

 pensel. Harvid bar det varit nodvandigt att borsta saval i rikt- 

 ning mot vingens spets, som mot dess bas, likval sa sakta, att 

 borstningen kunnat ske, utan att pa nagot satt fastballa vingen. 

 Vingar af nyssfangade exemplar affjallas betydligt lattare an sa- 

 dana, som tagas fran torra exemplar i samlingar. 



Sasnart jag funnit ribbforgreningen inom en art variabel, 

 bar jag allt efter tillgangen pa exemplar undersokt flere tiotal 



