A. Poppius, DendrometriJae. 79 



samt geometerteckningen ganska tydlig. Med afseende a ribb- 

 forgreningen ar att marka, att 10 och 11 utga ur kort gemen- 

 sam stam, hvarefter 10 medelst anastomos ar forenad med stam- 

 raen 8 — 9. Med Ampbidasis narinast beslaktad ar Biston samt 

 vidare Hyhemia, bvilka hafva liknande vingform, barig tborax 

 ocb en ribbforgrening, som jamforelsevis obetydHgt afviker fran 



o 



den bos Amphidasis. A andra sidan bildar ater Cleora ofver- 

 gangsform fran Ampbidasis till Boarmia, med bvilket slakte det 

 vanligen forenas. Cleora ofverensstammer namligen med Ampbi- 

 dasis till teckning, men med Boarmia till kroppsform ocb ribb- 

 forgrening. Slaktet Boarmia bar synnerUgen tydlig geometer- 

 teckning. Vingarne bafva ocksa bar nagot forlangd vingspets, 

 men kroppen ar spanslig ocb ribbforgreningen ar olika bos skilda 

 arter. Hos en del arter aro 10 ocb 11 fria, bos andra samman- 

 smalta de till kortare eller langre gemensam stam, salunda bil- 

 dande ofvergang till den ribbforgrening, som ar iitmarkande for 

 Fidonia. Xara beslaktad med Boarmia ar ocksa Gnoplios, som 

 afven bar ganska typisk geometerteckning, ebiiru midtelskugg- 

 ningen pa bada vingparen ersattes af ogonflackar, nagot som 

 ocksa forekommer inom Boarmia. Hos Gnopbos utga 10 ocb 11 

 bvardera for sig, bvarefter de kiinna sammanstota vare sig med 

 bvarandra eller med narstaende ribbor. Slaktet Fidonia sasom 

 ock darmed nara beslaktade Psodos bar 11 ribbor a framvingarne, 

 emedan 10 ocb 11 sammansmiiltit. Dessiitom ar att marka, att 

 fargerna bos Fidonia oftast aro bjartare samt geometertecknin- 

 gen allt mera forsvinnande, under det att vingarne blifva mera 

 jamnrandiga eller enfargade. Hos nagra arter ar u till fargen 

 olika 2. Slutligen aterstar Scoria. Detta slakte stalles oftast i 

 narbeten af Fidonia ocb bor pa grund af i bage mot bvarandra 

 bojd framkant ocb utkant samt afrundad vingspets raknas till 

 denna grupp. A framvingarne utga ribborna 10 ocb 11 bvardera 

 for sig samt aro fria, vingarne aro enfargade. 



Larven ar bos Ampbidasis lik en fortorkad grenstump. Samma 

 ar fallet bos en del icke finska Boarmia-arter (t. ex. gemmaria, 

 Abietaria, consortaria). Hos andra Boarmia-arter sasom ock bos 

 ofriga bitborande slakten saknas denna likhet atminstone oftast. 



Det enda liithorande slakte, hvars forvandtskap med ofriga mig veter- 

 ligeii blifvit ifragasatt ar Fidonia. Det oaktadt har an den ena, iln den an- 



