J. p. Norrliu, Bidrag till Skand. lialfoiis Hieracium-tlora. 27 



landsvagen temligen rikligt. d. v. s. upptradande i stor mangd belt sma 

 grupper. for ofrigt pa finare jord fierst. men sparsamt. ofta blott i na- 

 gra fa individer. Tonset mycket allm. och ofta rikligt, ehuru den liar 

 ej upptrader i den ymnighet som vid Meraker, Singsaas och Ei- 

 det samt mellanliggande orter; vid Tonset forekommer den for 

 ofrigt ej pa angsmarkerna i dalbottnen, utan blott pa de oppna 

 sluttningarna, som begransa densamma. Koppang mycket allm. 

 — Drivstuen i de fiesta dalar (5 stallen) pa torrare sluttningar, men 

 pa bvarje plats spars, eller i nagon belt liten grupp och sallan 

 rikligare spridd ; blott pa en grasrikare plats sags den bilda en 

 storre flack (Hier. exs. n. 33). I Foldalen funnen t. spars, vid Borkum, 

 pa en sandig backsluttning vid Dalen i en mangd belt sma grup- 

 per (om nagra fa individ) ocb vid Lille Elvedal samt langs vagen 

 mellan sistnamnde oit ocb Ryhaugen; sannolikt finnes den spridd 

 i bela Foldalen. 



Enligt ofvanstaende uppgifter stiger H. auricula inom for- 

 handenvarande omrade fran bafsnivan bogt upp i bjorkregionen 

 (Tyvold ocb Drivstuen) ocb enl. Lindeberg (i Blytts Flora) i Norge 

 stallvis annu bogre eller nagot ofver bjorkgransen. 



o 



Vid Ange borjade arten att blomma d. ^^'/g ocb vid Mera- 

 ker ^Ve s^gs den pa torra stallen langs jernvagen rikligen i blom; 

 Vid Singsaas ^*^/7 for det mesta utblommad; vid Tyvold ^^/^ blom- 

 ningen nyss borjad, men en stor del annu i knopp ; vid Tonset 

 ^7^ i riklig, men knapt annu full blomning. 



Eburu H. auricula traktvis ar inskrankt till saregna likar- 

 tade vaxtplatser (soliga varma sluttningar j. ar den annorstades 

 mindre nograknad vid valet af standort ocb, da den tillika bebor 

 flere olika regioner, blir artens standortsforballanden inom bela 

 omradet ganska vexlande ocb inflytandet af de yttre agentierna 

 pa olika orter vidt skiljaktigt; en foljd baraf ar att hitborande 

 former framtrada under en mangd modifikationer, utmarkta af 

 olika storlek bos vaxten eller dess delar. farg ocb form bos bol- 

 ken, indument m. ra. Under i ofrigt lika forballanden antager 

 salunda samma form en skiljaktig gestalt i bjork- ocb de lagre 

 skogsregionerna; i den forra blir vaxten bl. a. klen eller lag 1 — 

 2-blommig, bolken mork — svart och blomfargen troligen nagot 

 Ijusare. I viss man analoga forandringar visa sig pa mycket ma- 

 ger, fuktigare jord i barrskogsregionen. Betraffandc indumentet 



