J. p. Xorrliu, Bidrag till Skand. lialfons Hieracium-flora. 29 



"o 



liga H. auricula, falla sadana variatiouer latt i ogonen. hvilkas stan- 

 gel anda iipp ar jemte holken harig; de forekomma i alia regio- 

 ner och pa de flesta orter och af dem har jag insamlat sarskilda 

 former, hvilka tillsammantagna dock ej synas bilda nagon gemen- 

 sam sjelfstandig komplex, utan ansluta sig, atminstone fiertalet 

 af dem, iiaroiast till andra harlosa former, exemp. hufvudformen. 



Mest anmarkningsvard och skiljaktig bland dessa harbarande 

 H. auriculae f. ar en vid Tonset pa mager sandig sluttning forekom- 

 mande varietet. som bar korteligen ma beskrifvas. — Stjelk 20 — 

 25 cm. hog, teml. upprat glesharioj; blad smala gleshariga; blom- 

 stallning tat, rikligen stjernluden och mycket tatt glandelharig ; 

 holkar sma med rundad has, svartgrona, bekladda raed bar, stjern- 

 ludd och rikliga glandler; holkfjall smala, de yttre med hvita 

 kanter, de inre jemnbreda fiiga kantade; blomster jemf. sma (D := 

 22 mm.) nagot dunkla; ligulae 2.2 mm. breda. — (Exsic. n. :i6). 

 I narheten forekomma raellanformer till andra smalfjalliga varie- 

 teter. (Exs. n. 28). 



Vid Meraker forekommer allmant fastan spars, en gles- och 

 langharig form, utmarkt af spad morkviolett stjelk, morka smala 

 blad, teml. spars, indument pa holkarne, smalkantade holkfjall 

 och Ijusa blomster. (Exs. 34 a). Denna form ar omedelbarligen 

 forenad med spada variationer af hufvudformen, och, ehuru ej 

 alldeles identiska, synes till samma komplex (undervarietet af huf- 

 vudformen) bora foras f. med ungefar lika harbekladnad fran Ei- 

 det (Exs. 34 c; afviker bl. a. geuom bredare blad och tydligare 

 kantade holkfjall), Singsaas (Exs. 34 b) och Tyvold. 



En mer skiljaktig harig form an senast berorde antraffa- 

 des i en liten grupp vid Meraker; utmarkt af lag kortharig stjelk, 

 breda starkt trubbiga blad, blomstallningen och de breda holkarne 

 rikligen hariga, holkfjall breda med trubbig svagt rosenrod spets; 

 habituelt ansenligt liknande H. cochleatum. En narstaende form 

 ined ytterst glesa medellanga bar och upptill rikligt stjernluden 

 stjelk, tenderande at hufvudformen, forekommer vid Tonset (Exs. 

 35); blomstren hos denna aro nagot Ijusa, t. stora och ligulae 

 breda (D. 26—28, Lm. 2.5). 



Olikartade storvaxta gleshariga former upptrada vid Hegre. 

 Storen, Tonset och Eidet, men blott i enstaka individer. 



Skiljaktiga harlosa, robusta, hogvaxta, fran den vanliga H. 



