32 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica III, ii. 4. 



I ordin. (8 — ) 9 mm. longa, 5 mm. lata, basi oblongo-ovoidea, ob- 

 scura, mediocrit. pilifera et glandulifera, inferne parce floccifera. 

 Squamae inferiores angustae, albido-marginatae, superiores dorso 

 atroviridi marginibus obscure vireniibus vel pallidioribus, apice 

 plerumque intense atro-purpureae vel livescenti-violaceae. Cala- 

 thidia I ord. 24 — 29 mm. lata, amoene lutea, stylo vivo concolore. 

 sicco sat immutato; ligulae marginales primo subinvolutae, 2.2 — 

 2.3 mm. latae, evittatae vel apicem versus laeviter striatae 1. 

 maculatae. 



Denna form star till habitus och egenskaper i ofrigt nara 

 var. connectens (Adn. p. 92), men latt skild genom de rodtoppade 

 holkfjallen afvensom dunklare blomster; blomfargen, som ar ren 

 och af en behaglig, nagot i saffran dragande ton, synes vexla 

 till intensiteten, att doma af de betydligt morkare blommorna. 

 som pa ett stalle visade sig hos ifragavarande varietet, saframt 

 dessa exemplar ej mojligtvis representera en sarskild undervarie- 

 tet. — Genom sina rodtoppade holkfjall och blomfargen erinrar 

 ifragavarande form afven ansenligt om H. coclileatum, fran hvil- 

 ken den ar skild genom smalare holkfjall, starkt blagrona smala 

 blad, langre har m. m. 



Forekomraer vid Are teml. allm. i sma grupper pa nagot 

 friskare stallen pa sluttningarna samt pa nagra angstufvor. Stor- 

 hen, mycket sparsamt pa en sluttniug vid stationen. 



Af Froken S. Moller liar jag erliallit en form, samlad vid Bergen (ul- 

 timo julii 1880, D:r Crawfurd), som ansenligt afviker fran den typiska H. sue- 

 cicimi; formen ilr anmiirkningsvard, men kan har blott till dess mer utmar- 

 kande drag beskrifvas, da materialet inskranker sig till ett enda om ock godt 

 exemplar. Stjelk omkr. 40 cm. hog, teml. grof, nedom midten 1-bladig, teml. 

 rikligt bekliidd med kortare har och uppt. glandler, flerblomstrig. Bladen tunna 

 trubbiga, i kanterna och delvis pa ofre sidan bekladda med spridda teml. fina har. 

 som pa ryggnerven iiro tiitt hopade; stjelkbladet kort med tata fina har liings 

 ryggnerven och kanterna; ryggnerven dessutom stjernharig. Blomstiillningen 

 sammansatt, tat, blomsterskaft korta, + rikligt bekladda med hvit eller graspet- 

 sade glanshar. Holkar laga (7.5 mm.;, breda, spars, stjernludna och med medel- 

 matt. bekladnad af glandler och graspetsade har. Holkfjall trubbiga med 

 breda Ijusa eller hvitaktiga kanter. Blommor gula, utviindigt ej rodstrimmade; 

 stift torrt orent brungulaktigt. 



I foljd af de talrika fina haren och de tunna bladen erinrar denna form 

 till utseendet om H. subprafense och till flere kannetecken, specielt luddet pa 



