46 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica III, n. 4. 



albidis 1. canescentibus rarius — '■ sparse — sat dense obtectus. 

 Folia tenuia sat diluta viridula vel + prasiiio-glaiicescentia, ple- 

 rumque minute denticulata, intermedia oblonga 1. oblongo-lanceo- 

 lata, superiora lanceolata — late lanceolata. longe acuta, 

 pilis vel setulis sat brevibus albidis in margin, et nervo dorsali 

 sparsis — densiusculis, in pagina superiors — sat raris (marg. 

 vers.), in pag. inferiore sat raris — sparsis vestita, in pagina su- 

 periore efloccosa vel raro parcissime stelligera, in pag. infer, floc- 

 cis laeviter — sat dense adspersa; fol. caulin. acutum marg. et 

 nervo pilosum, in pag. infer, stellatnra. Anthela subsimplex pauci- 

 (plerumque 3-)flora, ramis crassiusculis, approxim, 1. + remotis, 

 cano-tomentosis glanduliferis et setuliferis, squamis saepius rufesc. 

 marginatis. Involucra lata, subhumilia, basi obtusa, medio lae- 

 viter constricta, + obscura, mediocrit. pilosa et glandulosa, + floc- 

 cosa. Squamae latiusculae, basales subulatae, albido-marginatae, 

 superiores oblongo-lineares plerumque obtusae et apice intense 

 purpurascentes, dorso nigricante, i dilute marginatae. Calathi- 

 (lia lutea (sat obscura), flosculis + subtubulosis (basi), stylo sicco 

 luteo-fuscescente: ligulae marginales extus laeviter vel obsolete 

 pictae. 



Fol. TTT — —-^ Inv. ~ — , Lm. 2,1—2.3 mm. 



10 — lo' 0,5 



Latt skild fran toreg. genom de vanligen skarpt tillspetsade, 

 tandade, mer i rentgrontdragandeochimindregradljusabladen, som 

 derjemte aro sparsammare stjernhariga och mer hariga, nagot 

 dunklare blommor och tydligare rodtoppade holkfjall. Paminner 

 i vissa afseenden nagot om H. flammeiim. 



Vid Drivstuen, blott i en enda dal af mig antraffad, men 

 upptrader der i mangd, bildande talrika smarre tattbevuxna flackar. 



Habituelt teml. likartad men till atskilliga egenskaper liksom 

 foregaende ansenligt vexlande efter lokalen. Sa aro bladen an 

 fasta, an slappa, an nastan rent grona, an tydligen skiftande i 

 bla- eller oftast gragront; haren, pa blad och stjelk spars. — teml. 

 rikligt, aro vanligen 1,5 — 2 mm, langa, i ofrigt vexlande mellan 

 1 — 3 mm. i langd; likaledes vexla stjernharens mangd pa blad, 

 stjelk och holkar: holkfjallen ha i regeln en tydlig Ijus kant, men 

 visa sig afven n. enfargade; de aro vanligen i spetsen trubbiga 

 och vackert purpurroda, men kunna afven bli kort tillspetsade 



