10 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica III, n. 4. 



influerade sida resa sig starkare ofta steniga branter, nederst med 

 framtradande klippor eller bergvaggar; ingen Piloselloid syntes bar. 

 men Arcbieracia voro i stallet formrika ocb stimdom teml. ymnigt 



forbanden. 



Tonset (494 meterj ligger i en vid, af tallbevuxna, sandiga 

 bojder omsluten dal, i bvars breda botten Glommen sakta fram- 

 rinner, omgifven af ganska vidstrackta jemna marker, mest angar, 

 bvilka osterut langsamt stiga till en ofverst jemn och till stor del 

 tallbevuxen terrang af ringa bojd; denna ar bildad af mycket fin, 

 stenfri, stundom belt los sandjord ocb pa sidorna stallvis bmten 

 i brantare afsatser eller sluttningar; langre bort resa sig ansen- 

 ligare bojder, som dock ej blefvo af mig besokta. I foljd af den 

 foga fasta stenfria sandjorden som ofverallt rader, bar denna ort 

 att erbjuda langt mindre tjenliga standorter for Hieracia an fore- 

 izaende stationer; de nagra fa arter, i bvilka dessa vaxter bar upp- 

 trada. aro afven af jemforelsevis ringa betydelse for vegetationen. 

 Liksom tillforene dominerar bar H. auricula^ som under en mangd 

 former ar mycket allman, men icke mer sardeles rikligt forban- 

 den ; af ofriga Piloselloider ar H. cocJileatum antraffad pa spridda 

 stallen ocb H. inlosella (1 form) fataligt pa en enda plats. Utom 

 den teml. allmanna H. umbellatum patraffades af Arcbieracia en- 

 dast 2 former, bvardera ytterst sparsamt; antagligen forekomma 

 de rikligare pa de langre bort belagna bojderna. 



Pa de torra angsbackarna ocb sluttningarna vid Lille Elve- 

 dalen (506 m.) forekomma Piloselloider rikligt; floran ar bar 

 afven artrikare an pa de foregaende stationerna, i det 4 nya for- 

 mer (E. stellatum, H. siibdecolorans, H. mollicaule ocb B. suh- 

 2)raealtum),de fiesta tillborande afven Dovre-floran, tillkomma; H. 

 pilosella patraffades icke. 



I den i allmanbet bogt liggande ocb jemforelsevis svagt be- 

 bygda Foldalen antraftas torrare, val exponerade ocb for Pilosel- 

 loider tjenliga sluttningar ej sa allmant ocb ej beller af storre 

 utstrackning. Piloselloiderna aro bar i allmanbet langt sparsam- 

 mare an pa strackan Meraker— Tonset. Den mest betydande 

 arten ar fortsattningsvis H. auricula, som dock forekommer mer 

 spridd och aldrig i den ymnigbet, som ens narmelsevis paminner 

 om dess upptradande pa foregaende («rter nedom bjorkregionen. 

 De 4 ofriga bar antratfade arterna aro sallsynta; H. inlosella saknas. 



