12 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica III, n. 4. 



ning af ifragavarande vaxter och nejder i vaxtgeografiskt afseende. 

 En dylik jemforelse forutsatter dock en vida fullstandigare kanne- 

 dom af formerna och deras utbredning an den jag genom mina korta 

 resor och ofta under otjenlig tid utforda undersokningar kunnat 

 forvarfva mig, hvarfor jag ser mig nodsakad afsta fran en utforli- 

 gare utlaggning af fragan och blott inskranka mig till angifvande 

 af nagra allmannare, till storre delen redan i det foregaende be- 

 rorda data angaende PiloseJloiderna harstades. 



De af mig under farden fran Sundsvall till Are gjorda iakt- 

 tagelserna voro visserligen hogst fataliga, men dock tillrackligt 

 manga att fora mig till den ofvertygelse, att Piloselloiderna bar, 

 enstaka orter undantagna, pa langt nar ej spela den rol i vege- 

 tationen, som fallet ar i motsvarande delar af det inre Finland, i 

 jembredd med hvilka dessa nejder vester om bottniska viken fore- 

 falla ofta sardeles torftiga hvad namnde vaxter betraffar. Arter 

 sadana som H. inlosella, hvilken i Finland ofverallt pa mager torr 

 terrang i bebyggda trakter forekommer i hogsta ymnighet, och 

 H. suecicum (s. lat.), som ej heller pa nagon ort saknas, sokte 

 jag bar mangenstades forgafves och antratfade dem i ofrigt sallan 

 eller aldrig i anmarkningsvard mangd. Forst pa Areskutans slutt- 

 ningar och an mer vid Meraker visade sig Piloselloiderna i den 

 myckenhet, att deras fysiognomiska betydelse ar i ogonen fallande. 

 I hvad man denna fattigdom ar betingad af klimat, jordmans- 

 och langre fram afven nivaforhallanden ma lemnas osagdt; ej 

 heller vill jag bar inga pa de mangfaldiga skiljaktigheterna i 

 florans sammansattning. som aro radande pa omse sidor om Bot- 

 niska viken, hvilka ditferenser dock undga uppmarksamheten na. 

 stail belt och ballet, om man opererar med de gamla koUektiv- 

 arterna (H. inlosella^ suecicum, dubiiim.y glomeratum). 



I Jemtland synes floran och vegetationen (neml. Pilosell.) 

 gestalta sig Ukartad i olika trakter, om man franser af skiljaktiga 

 standorter eller lagen betingade ofta stora olikhiMer; men sasnart 

 man ofverskridit fjallryggen och intradt i Norge, moter man pa- 

 tagliga och synbarligen af andra faktorer betingade afvikelser. 

 Medan vid Are flere sarskilda former af H, pilosella och Cymellae 

 med hog frequens- och ymnighetsgrad upptrada, iir vegetationen 

 vid Meraker enformig och danad vasendtligen endast af H. au- 

 ricula; H.pilosella ar redan underordnad samt Cymellae betydelse- 

 losa. Vid Are ar floran derjemte dubbelt rikare. 



