110 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica III. u. 4. 



Allman vid Eidet och insamlad pa talrika stallen vid Sings- 

 aas och Storen. 



Stjelk 3 — 5,5 dm. hug: blad an tydligen gragrona an t. grona och dess- 

 iitom till tandning ansenligt foriinderliga efter standorten ; blomstallniugen in- 

 tager ilnda till Vs ^^ stjelken; pa akladiet ilro haren tiitare pa sidogrenarne 

 nagot glesare, men i stallet iiro glandlerna hiir talrikare ; skilnaden an storre 

 iin mindre liksom fallet ilr med holkarne af I och liigre ordnino-; i ofrisft 

 ar harigheten liksom bladfilrgen betydligt vexlande efter lokalen. 



O J 



B. H. gulldalense *diIutiflorum m. in Hier. exs. n, 136, 137. 

 — Caulis floccosus fere depilatus 1 — 2-folius basi conspicue viola- 

 scens. Folia late oblonga sat pallida caesio-prasina margin, ver- 

 sus pilifera, siibtus stellata. Anthela ramis virentibiis patulis vel 

 suberectis floccosis pilis et glandulis minutis sparse — sat dense 

 vestita. Involucra mediocria basi ovoidea — subobtusa, obscure 

 cinerascentia, subtomentella vel floccosa sat dense breviter pili- 

 fera, glandulis nu His vel in involucr. lateral, paucioribus. Squa- 

 mae mediocres e basi latiore in apicem longura obtusum attenua- 

 tae, superiores dilute marginatae dorso valde angusto. Calathiclia 

 flavescentia magna fiosculis margin, paucis, stylo subsor- 

 dido, sicco fuscescente. 



U 19 



I ord. invol. J^ , D. 40 — 45, Lm. 3 — 3,4 mm. 



Antraffad pa samma orter som foregaende; vid Eidet ar den 

 mycket allman och afven vid Singsaas antraffades den pa en tuf- 

 vig brant i stor ymnighet. 



Ifrau foregaende form skild genom tydligen blaaktiga under stjernha- 

 riga blad. som sparsamt iiro hariga, mindre blomstallning med Ijusare spar- 

 sammare hariga och mer uppriita grenar, storre Ijusare och glesare blomster samt 

 ijusare och rikare stjernludna holkar, som ej pa midten ilro hopdragna och hvilkas 

 nedre fjiill icke ilro losa. — Holkfj aliens bredd och filrg varierar ansenligt 

 efter lokalen sasom fallet ilr med indumentet. I vanliga fall kan nilrvarande 

 form liitt silrskiljas fran foregaende, men pa vissa stiindorter blir likheten 

 dem emellan sa stor, att endast blomstrens farg och tathet gifva utslag. En 

 mellanform forbinder derjemte ifragavarande former, af hvilka dessutom nagra 

 andra varieteter blifvit insamlade. 



3. H. *tenax m. in Hier. exs. n. 138. — Caulis mediocris tenax 

 parce floccosus vel subnudus glaber eglandulosus, 1 — 2-folius, 

 basi laeviter violascens apice ramosus. Folia oblonga sat longe 



