42 Acta Societatis pro Fauna ct Flora Fennica II, n. 4. 



kanske blott tillfalligtvis, saknas bade glandler och liar fullstan- 

 digt. Smarre karakterer kiinna i ofrigt hemtas fran harens langd 

 Dch farg in. in. 



Af de talrika forandringarna i holkens utseende m. m., som 

 hos samma form kiinna framtrada, ma bar blott anforas, att di- 

 mensionerna i manga fall okas pa naringsrik jord, der afven gland- 

 ler ochhar blifva morkare, rikligare och langre. I skiigga minskas 

 stjernliiddet, morkna glandlerna och haren bli talrikare. Pa de 

 holkar, som uppbiiras af 2:dra ordningens skaft, bli dimensionerna 

 afven mindre, stundom i betjdande grad, har och glandler gle- 

 sare, kortare och blekare, i foljd hvaraf de erhalla ett askgratt 

 utseende; samma forhallande plagar afven intraffa pa den forsta 

 (centrala) holken hos magra individer. 



Hvad nu anforts galler det stadium da blomstren aro fullt 

 utslagna. Afven vid tidigare utvecklingsgrader kunna holkarne 

 lemna karakterer, isynnerhet i det stadiam da knoppen iinnu ej 

 natt sin fulla utbildning (hivol. vir(jineum). Af de gestalter, un- 

 der hvilka knopparne da framtrada, aro foljande de mest skiljak- 

 tiga: a) koniska eller kiigelformiga med langt framskjutaiide 

 (blommorna ofverskjutande) fjall (sq. porrectis), b) cylindriska, 

 bredare eller smalare, med fj alien icke framskjutande, och c) oval a 

 eller tunnformiga, d. a. afsmalnande mot hvardera andan. De 

 vanligaste aro mellanting mellan cylindrisk och kagelformig; sfe- 

 riska knoppar i detta eller senare stadier har jag ej antiiiffat. 

 I an yugre stadier aro knopparne mer nedtryckta och som fullt 

 utbildade mest + cylindriska (bredt eller smalt) eller upptill na- 

 got ansvillda. 



Efter blomningen (invol. dejloratum) ansvaller holken isyn- 

 nerhet nedtill mer eller mindre och antager i vissa fall iifven da 

 ett karakteristiskt utseende. 



Holkfjallen (squamce involucrl). Sasom allbekant antaga 

 holkfj alien olika egenskaper allt efter deras liige, i foljd hvaraf 

 det afven hiir blir nodigt att atskilja olika slag, hvilka kunna ru- 

 briceras under foljande kategorier: a) bas fjall (sq. dasa les) eWer 

 de nedersta, pa holkens bas fastade fjiillen; de aro vaiiligen de 

 minsta samt, till foljd af ymnigt ludd och sparsammare glandler 

 och bar, Ijusare an ofriga fjiill och sitta ofta lost; i morfologiskt 



