J. p. Norrlin, Aiitecknlngar ofver Finhmds Pilosellse, I. 43 



afseeiulc ufgora de m.-llanting mellaii fjiillen pa l)lomsterskaften 

 ocli foljande slag; h) de nedre (sq. in/eriores), vanligen belt 

 korta, siillan med spetsen naeiide till holkeiis midt; c^ de mel- 

 lersta (s(j. intermedue) aro fataliga, liingre an fiJregaeride; d) (\q 

 of re (sq. super lores exter lores), hvilka iiro langa (foga kortare iiii 

 de langsta) ocli liafva st(3rsta deleii af ryggen fri (ej betiickt af 

 andra fjall); e) de in re (sq. Interiores), de langsta och vanligen 

 afven bredaste; blott pa ofre delen ilr ryggen bekliidd med ludd 

 ocb bar eller glandler, samt /) de innersta (sq. iittlmcc), livilka 

 vanligen iiro smalare ocb kortare an de foregaende ocb alltid med 

 mycket fin spots samt obekliidda. — Emedan det blefve ofverbof 

 van omstiindligt ocb ofta afven ofverfli3digt att niirmare beskrifva 

 alia egenskaper bos bvarje kategori, ba i deskriptionerna katego- 

 rierna b—d sammanfattats under namn af yttre fjall (sq. exte- 

 rtores) ocb d—f under benamning langfjiill (sq. superloresj; i 

 vissa fall bar det dock afven varit nodigt niirmare beskrifva egen- 

 skaperna bos nagon af dessa nu uppriiknade specialkategorier. 



Redan antalet ocb storleken af fjiillen iir i manga afse- 

 enden af stor betydelse; detsarama giiller om deras form, eburu 

 dess preciserande iir mycket svar att utfora, da det ar fraga om 

 finare detaljer. Utom mellan breda ocb smala fjiill af olika art, 

 giiller biir vidare buruvida sidorna iiro raka (acutce) eller bagiga 

 (acuminata'), afsmalnande iinda fran basen (termerna barfiir: sabu- 

 latus, trlanr/ularls), eller bogre upp, regelbundna eller ojemna 

 samt vidare basens ocb spetsens egenskaper. 1 nagra fall ar for- 

 men underkastad ej obetydande variationer, men i regeln iir den 

 konstant ocb foga influerad af yttre agentier. 



Spetsen pa langfjiillen iir vanligen (pa de innersta alltid) 

 ytterst naken samt dessutom i talrika fail fiirgad i mork violet, 

 purpur eller blaviolet pa liingre eller kortare striickor ocb mer 

 eller mindre intensivt. Sistberorde egenskap iir emellertid myc- 

 ket fijriinderlig ocb paverkas starkt af yttre agentier, isynnerbet 

 insolationen. 



Indumentet bekliider vanligen belt ocb ballet ryggen pa de 

 yttre fjiillen. I nagra fall forckomraer dock en smal, naken rand 

 langs kanten. Hos andra finnes en smal, bvit, ojemnt markerad 

 strimma pa de nedre fjiillen, uppkommen derigenom att bar ocb 

 glandler saknas pa de kanten niirmast angriinsande partierna. 



