36 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica It, n. 4. 



antagligen pa spontan variabilitet beroende skiljaktighet. fore- 

 kommer en annan af tillfalliga biologiska eller morfologiska or- 

 saker betingad oliktypighet, om bvilken vidare langre fram. Lik- 

 artade foreteelser framkallas afven af lokala vilkor. 



Mer eller mindre betydande karakterer erbjuda i enstaka 

 fall vidare bladeus konsistens, tjocklek, kanternas beskaifenhet 

 och nervigheten. Siirskild iippmarksamhet fortjenar slutligen in- 

 dumentet, isynnerhet stjernluddet. Hos de former, som hora till 

 eller sta nara P. Peleteriana, ar det sistnamnde synnerligen fram- 

 staende, bildande ett snohvUt lager pa bladens iindre sida ocb 

 bestaende af mycket fina, ofta iitdragna stralar. Hos de furcata 

 formerna upptrader liiddet vanligen glest och hos mellanformerna 

 ofta ganska tatt, eien ager da sallan den snohvita fargen utan ar 

 i grahvitt dragande. Pa pressade exemplar forandrar sig fargen 

 ofta betydligt, antagande en rostfargad anstrykning; under dylika 

 omstandigheter kan liiddet afven forminskas. Blott fa af vara 

 former aga stjernludd pa (de ofre) bladens ofre sida; detta ar da 

 endast sparsamt forhanden och kan med tiden forsvinna eller 

 ocksa belt och ballet utebli. 



Haren pa bladens ofre sida, hvilka i foljande beskrifningar 

 uteslutande afses, aro an styfvare och grofre, an finare (logglika), 

 hvilka egenskaper aro teraligen konstanta: den vanligaste langden 

 iitgor 4 a 5 millim. (pa bladets midt) och varierar i ofrigt mel- 

 lan 2 och 8 mm.; tatheten ar atminstone inom vissa granser be- 

 standig och foreter hos gruppen i dess helhet blott i enstaka fall 

 mer betydande differenser; haren saknas stundom, an normalt 

 an tillfalligtvis, och liksom hos luddet kan fargen med tiden for- 

 andra sig markbart. I ofrigt tilltaga harens langd och tathet 

 samt finhet fran midten nedat (mot bladskaftet) ; mot spetsen af- 

 taga de ater i langd. I efterfoljande deskriptioner afses de pa 

 bladets midtelpartier forekommande haren ; sattet for betecknande 

 af deras relativa tathet skall langre fram narmare angifvas. 



Under inflytande af vaxlande yttre agentier imderga bladen 

 hogst betydande modifikationer, af hvilka nagra allmannast fram- 

 tradande ma framhallas. 1 skugga, sasom bland nagot tatare 

 griis eller mossa, tilltaga dimensionerna i hog grad, medan bladen 

 a andra sidan bli tiinna och slappa; skaftet blir forlangdt, far- 

 gen mer graaktig och matt, kanterna mer bugtbreddade, stjern- 



