J. p. Nori-lin, Anteckningar ufver Finlands Pilosellai, I. 45 



scejis och f) suhlutescens temligen sparsanit forekommande; mot- 

 svarande nyans i gront: flavo-sulphureiis och pallido-sidpliureus ; 

 nagon dunklare fiirgtoii ilr icke aiitraffad hos niirvarande griipp; 

 hos de ofriga grupperna upptriida vidare (j) hete liitescens och 

 sulpJiiireus, h) Itete liiteus, i) luteiis vel cifrlnus, I) saturate vel 

 obscure luteus, in) aureus, n) vitellinus, som star pa granseu till 

 "de med rodt iippblandade fargerna, o) croceus och j)) fulvus. 

 For ofrigt ar att marka om fargen ar klar eller oren. I nagra 

 fall ar fargen vid forsta utsprickningen dunklare, men bleknar ef- 

 terhand och kan, da blomkorgen ar fullt utslagen eller nagon tid 

 derefter, forete en betydande skilnad. I skugga blacknar den mor- 

 kare fargen ofta eller kan bli oren. 



Allt efter ligulernas antal foreter blomstret ett fylligare eller 

 glesare utseende; antalet vexlar mellan 8 a 10 till 14 a 15 pa 

 diametern; i vanliga fall aro de 10 a 12. Forhallandet ilr i nagra 

 fall teml. normalt, i andra ater betingadt af vaxtstallets ofverflod 

 eller brist pa naringsamnen. 



Ifran de andra Pilosellce afviker flertalet former af narva- 

 rande grupp derigenom, att kantblommorna (liyulai marginales) 

 aro betydligt langre och bredare an de ofriga, ett forhallande, 

 som af Fries beaktats och benamnts, men icke vidare anvandts for 

 sarskiljande af hithorande former *) I forening med denna skilj- 

 aktighet i dimeusionerna erhalla i manga fall blomstren ett myc- 

 ket karakteristiskt utseende derigenom, att de inre blommorna aro 

 sinsemellan likformiga och skarpt afgrllnsas fran kantblommorna, 

 hvilka da komma att bilda en ofta mycket tydligt markerad zon 

 kring diskblommorna; i detta fall angifvas blomkorgarne som 

 (skarpt etc.) radierande (radiantes). Ett fullkomligt motsatt, men 

 teml. sallan forekommande forhallande uppstar, da diskblommorna 

 smaningom ofverga i kantblommorna, hvilket tydligast intriiffar 

 da ligulerna iiro talrika (calath, plena). Mellan dessa extremer 

 gifvas manga mellanstadier, betecknade med termerna foga, na- 

 got, temligen radierande (subradiantes, parum, sat radiantes etc.). 



*) I Symb. ad hist. Hierac, p. XVI siiges: "in formis stoloniflorls et fla- 

 gellaribus H. pilosellce, H. furcati etc. flores marginales sabtus concolores eva- 

 dunt propter florum radiantiuni defeciam" och i Epicrisis, p. 14 om H. cer- 

 nuum: "Ligulis fulvis et suba^'qualibiis, extirais hand radiantibus ab omnibus vi- 

 cinis dignoscitur." Dessa jiro de enda uppgifter, som jag patriifFat i saken. 



