46 Ada Societatis pro Fauna et Flora Fennica II, n. 4. 



Bred den pa kantblommorna vexlar lios vara former fran 

 1.5 — 3 milliin. 1 vissa fall iir breddeii foranderlig ocli iippgar 

 stundom iiiida till 0.5 mm., men vanligen blott till O.i — 0.2 mm. 

 och ofta liar samma form, hvars kantblommor uppmiitts i vidt af- 

 skilda nejder, gifvit fullkondigt enahanda resultat, livarfor det sy- 

 nes antagligt att i manga fall de antecknade sma difi'erenserna pa 



— -^ mm. hiirrora af fel vid miitningen ; en kiilla till dylika upp- 



star sarskildt om miitningen verkstiilles pa unga eller ej iinnu 

 fullt iitbredda korgar, ithy att, atminstone i vissa fall, kantblom- 

 morna tillvaxa i bredd iinda tills samtliga liguke blifvit iitslagna. 

 Miitningen bor utforas pa de bredaste (yttersta) kantblommorna; 

 hos dessa ar den fiirgade strimman pa iindre sidaii intensivast. I 

 vissa fall tilltager bredden nagot pa los jord, sasom framgar ur 

 nagra kultiirforsoL For narmare angifvande af forhallandet sak- 

 nas dock iinnii tillriickliga data. 



Kantblommorna aro an alldeles glesa iin ater tiita och da 

 bildande en sluten ring; ej siillan kunna flere former redan ge- 

 nom dessa egenskaper igenkiinnas. Smiirre kiinnetecken erbjuda 

 vidare deras form, tjocklek, fiikighet och den redan niimnda strim- 

 man pa ryggen. Denna strimma saknas i flere fall eller visar sig 

 med svaga spar mot blommans topp; i andra fall iipptriider den 

 mer eller mindre lang och intensiv, men ar mangengang alldeles 

 foranderlig och latt paverkad af yttre agentier (solljiiset). 



Hvad kantblommorna betraflar, ma sliitligen iinnu omniim- 

 nas, att desamma hos en form konstant felsla eller. rattare, svagt 

 och abnormt iitbildas. Dylika monstrosa blommor torde ej vara 

 synnerligen silllsynta hos Archieracia och ha uppmarksaramats re- 

 dan af Tausch (Flora 1828). 



Blomkorgarnes egenskaper modifieras i langt mindre grad 

 an ofriga delars af lokala inflytanden och egna sig derfor synner- 

 ligen som hjelpmedel vid siirskiljandet specielt af underordnade 

 former. Tillforene bar fijr ilndamalet anlitats fiirgen, hvars kon- 

 stans dock af de illdre auktorerne betviflats eller t. o. m. forne- 

 kats, och delvis afven storleken. Af ofriga egenskaper fortjena 

 specielt radieringen och kantblommornas beskafienhet att iipp- 

 miirksammas, iitan hvilka det ofta iir forenadt med storsta svarig- 

 heter att, siirdeles i detaljfragor, siakert reda sig; i manga fall, 



