48 Acta. Societatia pro Fauna et Flora Fennica IF, n. 4. 



stellatns \. floccis denshis cfcbj^ersus, in = sparse stel/atus etc.; 

 i[ Iwvifer stellatns, i = foods rarissimis adspersus). 



IIos glandlerna och haren atergifves forsta kategorin med 

 termen confertus (x = creberrimus, ix confertiis, viii sat confer- 

 tus); de aterstaende graderna ilro: vii densus (*25 st. pa en stracka 



af 10 mm. =) ^, vi densior ^, v sat densus — , iv mediocr. 1. 



10' 10' 10 



— , III sparsus 1. sat rants — - 

 10 ^ 10 



^)jus — och I solitariiis -^. Genom bifogande af de vanliga ter 



19 * 8 



densmsculus — , iii sparsus 1. sa^ mr//s — , ii rarz/s — rarissi- 



10 10' 



merna puhescens, villosus, hirtus, hirsutus, hispidits etc. i oflig be- 

 markelse eller genom orden pili, setce m. m., ha harens egenskaper 

 i ofrigt angifvits. 



Den relativa liingden bar bestarats salunda att borsthar 

 (setce) af 7—8 mm. betecknats som longissinue, 3 mm. = mediocres 

 och 1 mm. =^ hrevissimce; hos de vanliga haren (pill) 3.5 — 4.5 

 mm. = loncji, 2 — 2.5 med. och 1 brevissimi. 



I beskrifningarna hanfora sig termerna ofver indumentet, 

 holkens och blomkorgarnes dimensioner liksom fiirgerna och for- 

 merna gemensamt till alia Pilosellce; i ofriga fall galler relationen 

 (storleken) narstaende former. 



Har ma slutligen papekas att ofvan relaterade kannetecken 

 narmast afse blott deras tjenlighet som hjelpmedel for silrskil- 

 jande af former, icke deras storre eller mindre betydelse i syste- 

 matiskt hanseende. Att dessutom en karakter i hvarje sarskildt 

 fall icke ager enahanda varde, torde vara ofverflodigt att bar yt- 

 terligare narmare framhalla. 



I langt hogre grad an de flesta andra Filoselkc fortfara ar- 

 ter af forhandenvarande grupp att, efter afslutandet af den egent- 

 liga vegetationsperioden, pa de normala standorterna vegetera och 

 fortbilda sig anda tills hostfrosterna infalla. Medan de ofverjor- 

 diska grona delarne hos de forra redan under hogsommaren efter 

 afslutad blomning aro till storsta delen bortvissnade eller redu- 

 cerade^'-) och derfor ej littta att ofverkomma iinda till tiden for 



*) Nemligen pa deras naturliga stundorter; pa odlad eller naken jord, 

 der nybildningen fortgrir raskare, upptrlida manga af dam, isynnerliet s. k. Au- 

 rictdincc, rikligen med grona, bladbarande skott. 



