12G Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica II, n. 4. 



Per totam Fenniam orientalem et centralem, ab isthmo Ka- 

 relico usque in Ostrobotniam borealem et Kajanensem (60 ^ 20' 

 — 65 °) distributa, in pluribus territoi'iis Fennige mediie et borea- 

 lis frequenter ssepeque frequentissime et copiose obvia, in aliis 

 territoriis parcius vel raro. In Fennia austro-occidentali (Nylan- 

 dia, regione Aboensi et maxima parte Satakuntse) omnino deesse 

 videtur. Habitat in locis humidis et humidiusculis — sat siccis, 

 septentrionem versus quoque campos collesque sat aridos abun- 

 danter incolit. — Sat serotina. 



Denna art intager en af de framsta rummen i Finlands 

 Hieraciiim-^ov2i och detta med hansyn bade till kannetecken och 

 utbredning. . T sistniimnde afseende ofvertraffar den ansenligt P. 

 Scelani, hvars vidstracktare utbredning i sydvestlig riktning mang- 

 faldt uppvages af de omfattande arealer narvarande art ensam 

 bebor osterut och afven norrut. De hittills kanda gransorterna 

 for artens utbredningsareal arc: Karelska naset (Nykyrka socken 

 pa nagra stallen), Evo i sodra Tavastland; Karkku, Kyri) och 

 Ikalis (Hj. Hjelt) i Satakunta, Jurva (A. J. Malmgren) och 

 Vasa (Hj. Hjelt) i sodra Osterbotten, Gamla Karleby (F. Hell- 

 Strom) i mellersta Osterb., Utajarvi med fl. orter (M. Brenner) 

 i norra Osterb., Kianto (E. Fr. Lackstrom) i Kajana Osterb., 

 Nurmis och Pielisjarvi (flerst. E. A. Wainio) i norra Karelen, 

 Kendjarvi, Gorka etc. i Onega Karelen och Kronoborg (J u si in) 

 i Ladoga Karelen. 1 trakterna kring Swir och Petersburg iir den 

 icke antraffad, hvarfor den ej synes utbreda sig utofver Finlands 

 botaniska omrade, mojhgen med undantag af nejderna osterom 

 Onega. Ofver artens spridning inom dess utbredningsareal sak- 

 nas niirmare uppgifter fran manga orter; savidt mig iir bekant, 

 forekommer den sparsamt eller sallsynt soderut, men redan vid 

 62 ^ n. 1. upptrader den i mellersta Tavastland (Korpilaks etc.) 

 allmant, likasa i norra Savolaks; i Kajana Osterbotten antriitfas 

 den ofverallt allmant och ofta i stor ymnighet. Den synes emel- 

 lertid icke vara sa jemnt spridd som t. ex. F. siiecica, utan trakt- 

 vis, ss. i mellersta Savolalcs, iifven forekomma sparsamare eller 

 t. 0. m. sallsynt (Suojarvi). 



I forening med den -vidstrackta utbredningen star afven ar- 

 tens forekomst pa standorter af betydligt skiljaktig beskaffenhet. 

 Soderut trifves den heist pa friskarc platser och visar sig allmant 



