J. p. Norrlin, Anteckningar ofver Finlands Pllosellae, I. 85 



ramis simplicibns vel 2-cephalis. Pedunciili 5 — 25 mm. longi. Folia 

 in rosulam conferta vel subremota, glaucescentia (in planta viva), 

 siccitate facile nigricantia, sat crassa firmiila (in graminosis laxa) ; 

 superiora anguste 1. oblongo-lanceolata 1. oblanceolata — sat late 

 lanceolata 1. oboblonga, viilgo acuta, supra clepilata vel setis raris, 

 subtus Iseviter floccosa 1. subtomentella ; intermedia lanceolata 

 1. oblongo-lanceolata — oboblonga, subtus floccis sat densis adspersa 

 (iv); summum angustum magis acuminatum, subtus magis floc- 

 cosum; caulinum lin. lanceolatum. Involucra mediocria — sat 

 magna, lata, basi rotundato truncata, medio laeviter constricta, + ob- 

 scura, depilata, subtomentella — subtomentosa, giandulis nigris dense 

 confertis — creberrimis vestita. Sqiiamce ba sales lineares 1. subula- 

 tse, obtusee ; sq. inferiores subulatse 1. ssepe subulate — ovatse, vulgo 

 insequaliter anguste albido-marginatse ; sq. superiores in subulam 

 sat angustam, apice denudatam truncatulam ssepe coloratam attenuatse 

 vel rarius in apicem angustissimum acuminatse. Calatldclia sulphureo- 

 flavescentia,- sat magna, radiantia — sat radiantia, medio plena; li- 

 gulae marginales longae, angustae, lineales, regulares, subremotse, sub- 

 tus stria intensa atropurpurea ornatfe. — Inv. -^ — o-, D. 26 — 30, 



Lm. circ. 2.2, Ach. 2 — 2.2, Pp. 5. 



In paroecia Hollola et Karkola Tavastise austro-orientalis plu- 

 ribi locis argillosis vel aliis minus exsuccis, sparse crescens vel raro 

 greges laxos formans. — Veri similiter est forma ex origine hybrida. 



Nagot liknande foregaende form, fr^n hvilken den dock latt 

 sarskiljes genom tydlig, hogre stangel, som vanligen ar upprat och 

 rak, tjockare, tandade och mer spetsiga, tydligen i bl&gront skiftande 

 blad med sparsamare stjernhar pa undre sidan, harlos och tatt glan- 

 dules pa midten sammandragen hoik med tvar bas och genom holk- 

 fjallens form och ojemna kanter samt blomstrens rena farg. Langt 

 sv&rare ar den att skilja fran nagra andra till mellanserien (at au- 

 ricula) horande former, af hvilka de fiesta blott sporadiskt visa sig 

 har och hvar i sodra Finland. Vid Helsiugfors finnas icke sallsynt 

 2 eller 3 dylika former som aro nog konstanta. — ■ Narvarande 

 forms inskriinkta utbredning jemte forekomsten af andra mycket 

 narstaende inom samma trakter sporadiskt upptradande former, 

 hvilka §, ena sidan ansluta sig till P. vulgaris^ afvensom den stora 

 likheten med tydliga bastarder antyda att densammas ursprung ar 



