J. p. Norrliii, Anteckningar ufver Fiiilands Pilosella>, I. 171 



Var. 2, som heist trifves pa fin sandmylla, antiilffades se- 

 naste somraar allmiint i Sotkamo och Paltamo: syiiiierligen rikligt 

 upptrader den pa Naapurinvaara. Den niirmar sig bar ausenligt 

 den norska formen. En tydlig mellanform till var. 1 fi3rekommer 

 i lisalmi och Pieksamaki stallvis rikhgen. 



Var. spectahllis har nordhgast ofverkommits vid Ryhalanmiiki 

 uti lisalmi; soderut flerst. i Tavastland; enl. aldre anteckning ar 

 den kring Kirjavalaks i Karelen allman. — Om de ofriga formerna 

 skall redogorelse lemnas i de foljande anteckningarna. 



Aterstar annii att namna nagra ord om benamningen. Det 

 aldst gifna namn, under bvilket arten upptages, ar Hierac. cyini- 

 cjeritm, bvarunder Grisebach (Comment, de distrib. Hierac, p. 96) 

 anfor den och som sedermera antagits af flere andra forfattare. 

 Ifran Schlesien ager jag exemplar (ifverenstammande med ofvan 

 citerade planch i Pieichenbachs Iconographia och hvilken i den- 

 nes Flora Germ, excurs., s. 263, citeras under //. cijmicjer^m 

 Reich. Temligen liknande former forekomma flerstades i Finland, 

 a ena sidan ofvergaende i var. 3 och a andra narmande sig de 

 foregaende varieteterna. Namnet H. cymigerum har dock ej kun- 

 nat upptagas, emedan deskriptionen icke ofverenstammer med nar- 

 varande art ("foliis obovato-lanceolatis cano pubescentibus spar- 

 simque longe pilosis'^). — Huruvida Frolichs E. ylomeratiim hor 

 hit har jag ej varit i tillfalle att narmare kunna utrona, hvarfor 

 det af Fries senast begagnade namnet sasom fullt sakert bar 

 ofvan kommit att anvandas. 



Innan jag afslutar dessa anteckningar, aterstar omnamna att 

 i Finland forekomma nagra former, hvilka vasendtligen ofveren- 

 stiimma med Hierac. cymosiim Itirsutum Auctt. suec. (t. ex. Herb. 

 Norm. XHI, 14), men hittills kiinda blott fran nagra orter i sodra 

 Tavastland. Deremot har tills dato ingen enda af de akta cymo- 

 su'., ss. H. pol'wtrichum Wimm. {H. Columnm Pteich.) och narsta- 

 ende antraffats inom vart floromrade och sta sannolikt icke heller 

 att bar uppdagas. Att sluta af en utaf magister A. J. Mela fran 

 Schelesna nara Kantalaks insamlad form, kan man emellertid for- 

 viinta att en dem narliknandc art iir att antrafias i vara Lapp- 



