J. p. Non-lin, Anteckningar ofver Finlands Pilosellaj, 1. 69 



spersa, subtiis dense albido-toraentosa; f. intermedia angiiste 

 oblonga sublinealia { ^ ~ ), apice obtiisa et mucronata; f. sum- 

 mum lingulatum apiculatum supra sat dense floccosum (pra?ser- 

 tim versus, basin; etiam in pagina superiore foliorum stolon, ve- 

 stigia pubis stellata) adsunt). Pedunculus strictus, firmulus (at ad 

 basin facile frangitur) mediocr. subtomentellus, depllatus, superne 

 creherrime fjlamhUosus. Involucruni sat altum basi ovoideo-rotun- 

 data, subtomentellum — tomentosum, depilatum, glandulis tenel- 

 lis, confertis — creberrimis luridis vel obscure cerinis (in basi in- 

 volucri cerinis) vestitum; inv. virgineum anguste coniciim, sqwsi- 

 mis longe porrectis; id. defloratum basi ventricoso-globosa in 

 collum sat angustum attenuatum. Squanue inferior es subulato- 

 lanceolata) dorso obscuro passim sublaxse; super iores lineari- 

 subulata3 apice (infimae excluste) vix denudatse et colorata3. Ca- 

 lathidium sat magnum, flavum, breviter radians vel subradians; 

 ligula) marginales numeroste, angustse, subtus stria purpurea co- 



lorata3. — Inv. ^^Ejf-> ^- 26—30, L. 1.6—1.7, Ach. 2, Pp. 4.5—5. 



Involucro epiloso crebre glandulifero, virgineo anguste co- 

 nico, squamis valde angustis, stolonibus brevibus a confinibus re- 

 cedit. Foliorum forma et colore cum P. moUipede convenit at- 

 que sequentem calathidio omnino temulat. — Variat. foliis brevio- 

 ribus, oblongis. 



In Tavastia et Savonia meridionali pluribi obveniens, locis 

 aridis sabulosis greges densas formans. — Medio tempore floret. 



En genom anforda kannetecken val markerad form, som, da 

 den upptrader pa normala standorter, jemviil ar latt skild fran 

 narstaende. I vissa afseenden ar den latt paverkad af yttre agen- 

 tier och i foljd haraf i nagon man fiJrandrande utseende. Pa los 

 jord blir holken hogre, basen tvar (samtidigt harmed iir blomster- 

 skaftet tjockare), glandlerna svarta och ytterst tata, fjallen mer ut- 

 dragna och sylspetsade och med morkare rygg, afvensom bladen 

 morkare, bredare, nagot gragrona och mer hariga. Pa sidoblom- 

 stren aro holkarne stundom betydligt lagre (hijjden pahosten7.5 

 — 8.5 mm.), glandlerna Ijusare, strimman under kantblommorna sva- 

 gare. — Blomkorgen foreter ett regelbundet och behagligt utse- 

 ende till foljd af de tiita jemnstora kantblommorna. Diskblom- 



