96 Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennlca II, n. 4. 



sus et pilis albidis brevioribus parce — parcissime hirsutus. Fo- 

 lia lingiilata 1. oblongo-lingulata — oblonga 1. ang. obovata 



^35—60 r— 75-1 j^ 0.28—40] obtusa 1. in apicem breveni obliqiium 



attenuata, pallida, crassa, firma, denticulata et repanda, glabra 

 1. margine nervoque dorsali pilis raris albis ciliata; f. caulinum 

 minutum, sessile, apiculatum, inferne ciliatum. Aiithela sat hu- 

 milis, corymbosa, subsimplex, 2— 4- (6-) cephalus, ramis 2—3 pa- 

 tulis, dense tomentosis, glandulis sat densis — densis (vi— vii) 

 nigris vestitis, squamis latis albidis apice ssepe roseo-violaceis, pe- 

 dicellis brevibus. Involucra minora, basi ovoidea, medio late con- 

 stricta pilis raris, inferno sparse — sat dense steilata et glanduli- 

 fera. Squamce lata3, inferiores albidte dorso serie simplici pilis 

 1. glandulis vestitiic, superiores in apicem lanceolatum, denudatum 

 attenuatse, latissime marginatse dorso Iseviter glandulossB et parce 

 piloste. Calathidia mediocria, sat densa, subplana medio Iccviter 

 convexula, sat obscure lutea, stigmate sordido, siccitate nigri- 



n Q 



cante; liguUe marginales breves, evittatse. -- Inv. ^ ^_- , D.c.22, 

 Lm. 2.3—2.4, Ach. 1.7, Pp. 5. 



Involucris calatliidiisque minoribus nee non squamis invo- 

 lucri latissime marginatis a prioribus, foliorum et caulis firmitate, 

 squamarum forma et colore ligulisque obscurioribus evittatis a 

 sequentibus distat. 



Per Tavastiam austro-orientalem, in pratis aliisque locis humi- 

 diusculis graminosis frequenter obvia. Verisimiliter est latius di- 

 stributa. 



Narvarande form bar forst under de sednare aren blifvit 

 urskild fran F. suecica, hvarfor dess utbredning mojligen ar storrc 

 an de hittills kiinda data gifva vid handen. I HoUola och Kiir- 

 kolii socknar ar den pa nagot fuktiga angar allmiin och finnes 

 afven insamlad fran. Wehkajarvi (Perkio: C. Leopold) och flerst. 

 i Asikkala. 



If ran P. suecica var. 2 skiljer den sig genom smarre, dunklare 

 blomkorgar med dunkla (rokfiirgade) miirken, som vid pressning 

 svartna, lagrc holkar, bredare mer tillspetsade holkfjiill, kortare blom- 

 sterskaft, grofre fastare blad och stiingel, och ifran aspenda, som den 

 star alldeles niira och i hvilken den mojligen gar ofver, genom holkens 



