08 Acta Socielatis pro Fauna et Flora Fennica II, ii. 4. 



apice triincatiu late albo-marginat{i3; superiores subliiicales, 

 in apicem obtusissimum valde latum lividum vel violaceum atte- 

 nuata^ extcriores sat late virescenti-marginata), dorso atroviridi 

 piloso et glandulifero. CalafhUlia majiiscula, pallide lutea, plana 

 vel heviss. convexiila, flosculis margine subinvolutis; stigma sordidiim 

 siccitate coraciniim; ligula; marginalcs subtus sti'ia sa,'pe pariim 

 intensa vol fere obsoleta et vetustate + evanescente vittattc. — 



Inv. ^, D. 22—25, L. 2—2.3. Ach. 1.7, Pp. 4.5. 



Ilhizomate laxe adfixo, caule crasso sigmoideo, involucro lato 

 abbreviate truncate ab omnibus vicinis diversa. Semper unifor- 

 mis, specimina mode + glabrata vel pilis nonnihil longioribus of- 

 ferens. 



Per maximam Fennia^ partem, ex Helsingforsia et isthmo Ka- 

 relico usque in Ostrobotniam Kajanensem (64° 20') frequenter; 

 in territoriis maxime orientalibus adhuc non est lecta; etiam in 

 regionibus austro-occidentalibus deesse videtur. Prata sublmmida 

 et colles humidiusculos pra3cipue amat, boream versus quoque 

 loca sicciora (at non arida) frequenter incolit. — Vulgo sparse 

 crescit. 



En bland de liittast urskiljbara arterna i denna formrika 

 komplex, till sina kiinnetecken staende midt emellan P. auricula 

 och P. suecica. Ifran hvardera skiljer den sig genom den allde- 

 les tvara, laga, pa midten hopdragna liolken och de breda fjiillen, 

 af livilka de nedre aro i kanten och de inre i toppen ofta sar- 

 gade. Ifran 1\ auricula skiljes den vidare genom storre vaxt, 

 obetydligt dunklare ej gronaktiga, nagot storre blomster med li- 

 gula) i borjan nagot inruUade, undertill rodstrimmade kantblom- 

 mor, dunkla slift (eller nuirken), brcdtoppade holkfjall, mindre 

 starkt blagriina blad samt kortharig stangel och blad iifvensom 

 vaxtsiittet; fran P suecica ater genom Ijusare, mindre blomkorgar, 

 som iitslagna aro liorizontala eller svagt konvexa, fargen pa stif- 

 tet, de korta haren pa stangeln och bladen (kant och ryggnerv), 

 nagot senare blomningstid, m. m. Niirmast beslagtad ar den 

 med foljande art, till hvilken den liksom bildar en parallelform. 

 Af denna anledning skulle dessa tva fran P. suecica val skilda 

 former liimpligcn kunnat tillsammans upptagas som underarter 



