J. p. Norrlin, Anteckningar ofver Finlands PiloselUe, I. 165 



Forekommer heist pa fin sandblandad jord, ss. angs- och 

 akerbackar. Uti Kajana Osterbotteu (Sotkamo, Paltamo) saint 

 norra Savolaks (lisalmi) iir den. mycket allman, bar ej siillan 

 upptrlldande afven pa angstufvor; den bar vidare antraffats pa 

 hela niellanliggande omradet anda ned till Helsingfors; i sydiJstra 

 Tavastland iir den teml. allm. ocb likasa i Korpilaks. Fur ufrigt 

 iir den funnen vid Tavastehus (Otto Collin), Perbo (F. Hell- 

 strom), Karstula (Brotberiis), Libelits (Europaeus och Hall- 

 Strom), Ruskeala (H. B. Zilliacus) och Kronoborg (J. Jus- 

 lin); afvikande och ej siikert hithorande exemplar aro insamlade 

 i Onega Karelen (Valkeamiiki: Th. Simming). Uti Karislojo sag 

 jag den icke och ej heller pa Karelska naset. — Arten synes 

 salunda saknas i hela vestra delen af landet. 



*P. adtingciis n. — Herb. Pilos. Fenn., n. 92. 



Habitii calathidiis ceterisque priorem semulat, at caule gra- 

 ciliore pilis longioribiis (1.5 — 2 mm. long.), foliis obscurioribus, 

 tenuioribus et mollioribus, magis repandis et minus acuminatis, an- 

 thela laxiore, sparse pilifera, ramis ssepe ciirvatis, involucris parce 



piliferis et glanduliferis facile dignoscitur. — Inv. o ^^^ ■> ^- -^^ — 

 17, L. 1.7 (-2.2?), Ach. 1.5, Pp. 3.5. 



Adhiic modo e nonnuUis locis Savonia} mediai et borealis 

 cognita, at verisimiliter hand est rara in territoriis Fennia3 interio- 

 ribus. Locis graminosis sabulosis crescit. 



Denna form bar varit okand anda till sommaren 1883, da 

 den af mig under en resa genom lisalmi antraffades pa Ryhalan- 

 maki, der don pa fin nagot frisk sandjord forekom allmant, men 

 blott pa en sved i storre mangd. Sedermera insamlades den vid 

 Sukeva (nlira gransen af Paltamo) samt pa en akerkant och angs- 

 tufvor vid Kutumaki giistgifveri i Suonenjoki socken. Den fore- 

 kommer siikerligen flerstades i Savolaks, ehuru jag ej lyckades 

 ofverkomma den vidare, emedan blomningstiden allaredan var 

 forliden. 



Till blomstren ar den alldeles lik foregaende, endast att 

 kantblommorna alltid synas vara hela; blommorna aro for of- 

 rigt mycket glesa eller endast 4—6 pa diametern; afven hol- 

 karne aro lika utom hvad beklildnaden betriiffar; blomstiillningen 



