J. p. Norrlin, Anteckningar ofver Finlands Piloselte, I. 31 



lands former. Af dessa utmarka sig emellcrtid en och annan 

 genom den latthet och ymnighet hvarined flageller hos dem af- 

 ven pa magra stallen framkomma. 



Mer eller mindre kortskaftade resetter aro allmanna och 

 upptrada hos de fiesta, kanske hos alia former tillfalligtvis, moj- 

 ligen afven nagongang mer norraalt (att diima af iitlandska for- 

 mer), ersattande da de vanliga stolonerna. De utgoras i forra 

 fallet mest af forgreningar fran (heist) i marken insankta stoloner, 

 men kunna afven jemte stoloner utga fran sjelfva moderrosetten. 



Alldeles oskaftade rosetter aro ej heller sallsynta och bildas 

 liksom de forra i bladvecken pa kraftiga stoloner, der de antraf- 

 fas an pa midtelpartierna an (ofta tvenne stycken bredvid hvar- 

 andra) alldeles tatt invid rosetten, i hvilken stolonen afslutas; 

 de aga formaga att utbilda sig till skaftade rosetter. Afven pa 

 birotter har jag en gang ofverkommit dylika sittande rosetter*). 

 Nagra kannetecken synes dessa bildningar icke erbjuda. 



Bladen hos ifragavarande grupp forete i foljd af morfologi- 

 ska och biologiska forhallanden samt under inflytande af olikar- 

 tade yttre agentier betydande vaxlingar och erfordras derfor en 

 storre vana och detaljkannedom vid utletandet af de egenskaper, 

 hvilka lampa sig till kannetecken. Detta torde afven pakalla en 

 nagot utforligare framstallning af amnet; for ofversigtens skull 

 afhandlas har nedan sarskildt for sig hvarje slag af blad. 



Da den fullt utbildade rosetten efter vinterhvilan begynner 

 pa varen ater vegetera, framtrada efterhand nya blad, bildande 



*) Furekorusten af rosetter \-)i\ birotterna ar hittills icke iakttagen hos 

 forliandenvarande grupp och bland hieraciologer omtalas dylika endast af Ju- 

 ratzka (Verhandl. des zool. botan. Yereins in Wien 1857) sasom regelbundet 

 upplrUdande hos vissa arter (P. echioides^ P. piloselloides och nslgra andra), 

 som sakna axillara utlijpare och raed hvilkas utbildning de antagas sta i vexel- 

 verkan. Uppgiften har dock ej bekriiftats af Nageli, hvilken i amnet anstalt 

 de utforligaste och noggrannaste undersokningarne; ej heller i ofriga fall har 

 Nageli lyckats ofverkomma dylika ifrfm birotter uppspirande rosetter, hvilkas 

 forekomst han tviirtom synes ifrfigasatta. Foreteelsen ar emellertid hos andra 

 grupper (P. pratensis, flere cymigerce) ingalunda siillsynt, ehuru den i alia de 

 fall, der jag iakttagit densamma, visat sig ingalunda normal utan belt tillflillig. 

 En nllrmare redogorelse ofver forhallandet skall lemnas vid behandlingen af de 

 former, hos hvilka jag patriiffat dylika rosetter. 



