J. p. Nonlin, Anteckningnr ofvei- Finland^ Pilosellie, I. 14P> 



biiidaiide P. suecicci med P. cymUjerce ocli iitmarktii af gragriina 

 eller i blagront skiftande vanligen borstliariga blad och breda 

 samt ofta stora holkar, hvarjemte-deii typiska formen karakteri- 

 serats genom krypande rotstock. 



Under sin normala gestalt, d. v. s. pa magra teml. torra, 

 svagt bevuxna platser ar forhandenvarande form ganska latt igen- 

 kaulig fran ofriga genom den nastan bladlosa stangehi (st. bladet 

 sitter da alltid lagt), de morka, tjocka glest borsthariga, undertill, 

 stundom iifven ofvan, stjernhariga bladen^ af hvilka det ofre bar 

 alltid ar skarpt (och langt) tillspetsadt, och de laga tvara holkarne. 

 Men flere af dessa egenskaper vaxla starkt pa afvikande vaxt- 

 stallen och i sa fall ar bestammandet forenadt med svarigheter. 

 Dimensionerna foriindras i ovanligt hog grad redan pa platser af 

 ringa skiljaktighet. Pa nagot grasbevuxna stallen bli bladen slappa 

 morka gragrona, deras spets mer afrundad, haren finare liksom 

 pa stangeln, som derjemte nu blir l--2-bladig, spadare m. m. Afven 

 blomstallningen vaxlar ansenligt och likasa indumentet pa hol- 

 karne, hvilkas dimensioner ansenligt forandras efter lokalen. De 

 nedre holkfjallen ha normalt tydliga bleka kanter; pa de yttre 

 langfj alien finnes eller saknas en dylik. — Jemte dessa tillfiilliga 

 modifikationer forekomma atskilliga, sasom det synes. sjelfstandiga 

 varieteter, hvilkas uppraknande dock ma lemnas asido. 



Ifragavarande form ar iitbrcdd foretriidesvis i de nordliga 

 delarne af landet. I norra Savolaks och Kajana Osterbotten 

 (Sotkamo, Paltamo) antriiffades den af mig nastan pa alia statio- 

 ner, men endast glest spridd, siillan ett tiotal exemplar tillsam- 

 mans och heist vaxande pa torr mager fast grund. I vara sam- 

 lingar finnes den vidare fran Uleaborg (W. Nylander), fierst. 

 fran sodra och mellersta Osterbotten (Qvarken: Th. Simming, 

 Kankaanpiia : A. J. M a 1 m g r e n , Gamla Karleby : F. H e 1 1 s t r 6 m , 

 Vasa: H. Iljelt, Larsmo: Schalin), fran Viitasaari och Kon- 

 ginkangas (V. F. BrotherusJ samt Keurii (T. Sac Ian) och Pih- 

 lajavesi (J. P. N.) i norra Tavastland, Kuopio (A. J. Mela) i norra 

 Savolaks, Maimalampi och Suojiirvi (var.) i Onega Karelen och 

 PiLiokolaks (var.) i sodra Savolaks (R. Hull). Sydligast bar jag 

 funnit den i Korpilaks. — En mycket liknande kanske identisk 

 form finnes vidare pa Aland (och i Uppland) samt Nyland. — 

 Den finnes trohgen ocksa i norra Sverige, derifran jag (Helsin 





