J. p. Norrlin, Anteckningar ofver Finlands Pilosella3, I. 151 



Nykyrka pa Karelska nliset samt i Hollola (Nygard); iir antagli- 

 gen allmannare ehum forst sentida (1880) urskiljd fran den forra. 



Var. exserens, fran hvilken mellanformer till den primara 

 icke saknas, vore kanske dock riltteligen att hallas for en iin- 

 derart. Af mig ar den antraffad flerstades i sodra Tavastland 

 (Evo, Hollola, Asikkala, Koski) mest pa torra sandiga sluttningar 

 och nastan alltid mycket sparsamt; i Korpilaks ar den pa mager 

 torr jord ganska allman och ofta afven teml. talrik. I vara sam- 

 lingar finnes den vidare fran Keuru (Miintta: Th. Saelan), Lu- 

 hanka (E. A. Wainio) och norra Savolaks (A. J. Mela): nagot 

 afvikande fran Kronoborg (J. E. Juslin), Borgniis (Nervander) 

 och Valkeamaki i Onega Karelen. — Den iir nastan alltid helt 

 glatt och mycket smalbladig, spad och af Ijusgron farg. Pa Y6- 

 sare jord skjuter den rikligen flageller, som ofta i toppen bilda 

 rotslaende rosetter; bladen, sardeles de mot toppen af flagellerna 

 beliigna, bara spridda stjernhar pa imdre sidan. . 



Utom dessa former forekomma annu, isynnerhet i landets 

 s. 0. delar, nagra andra ofta nog afvikande varieteter. 



*P. assioiilata n.; Hievac. prceaUtnn Aiictt. Fenn. p.p. — 

 Herb. Pilos. Fenn., n. 81. 



A F. septe)itrio}iali, cui statura, foliis etc. est similis, distat: 

 caiile subangulari, sparse — sat dense setoso, usque ad medium 

 vel infra floccoso et magis glanduloso, foliis costa densius hir- 

 suta floccisque adspersa (vestigia pubis stellatse etiam in mar- 

 gine adsunt), folio caulino superiore (in medio caulis vel supra 

 inserto) subtus floccis locis aridis ssepe parcissime adsperso, an- 

 thela laxiore et ssepius irregular!, ramis magis floccosis squamis- 

 que obscurioribus, involucris obscuris vulgo densius vestitis et ca- 

 lathidiis nonnihil obscurioribus. Flagella subrepentia foliis subtus 

 stelligeris ssepius exsert. 



In partibus interioribus Fennire mediae (61 ^ 40' — G3 ^ 40') 

 passim frequenter obvia. 



Denna form, habituelt ej obetydligt liknande P. Jloribimda, 

 ofverensstammer till blad och capitula med F. septentrionaliSy fran 

 hvilken den niirmast afviker genom den nedtill ofta tatt borst- 

 hariga stiingeln. Den trifves heist pa gamla svedjebackar eller 

 andra nagot biirdigare sluttningar samt pa tufvor a friskare iin- 



11 



